San Antonio - Descaleca si du-te - Churry-Burry
San Antonio - Descaleca si du-te - Churry-Burry
San Antonio - Descaleca si du-te - Churry-Burry
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ocupaţie frumoasă: vă<strong>du</strong>vă de martir sau de bărbat<br />
celebru. Numai să vrei să i <strong>te</strong> consacri de-adevărat, în<br />
întregime, şi nici nu-ţi închipui satisfacţiile morale, şi<br />
ma<strong>te</strong>riale, cu care <strong>te</strong> alegi. Invitată eşti, respectată eşti,<br />
menajată eşti, şi ren<strong>te</strong>le îţi vin regulat, fără a <strong>te</strong> rupe în<br />
bucăţi pentru a le obţine (c-ar fi culmea, într-o clipă ca<br />
asta, să <strong>te</strong> laşi ruptă-n bucăţi!)<br />
Dânsa e deja în negru, având acasă, în stoc, tot ce<br />
ţine de doliu, cum stă bine gospodinelor prevăzătoare şi<br />
care nu se cernesc la alde Dior sau Chanel, Doliul modă<br />
e inacce<strong>si</strong>bil ca preţ. Tre' să fii Liz Taylor sau Jacqueline<br />
Kennedy ca să ţi-l poţi permi<strong>te</strong>.<br />
Pe câtă vreme modes<strong>te</strong>le doamne semi-burgheze,<br />
tare ordona<strong>te</strong> şi prevăzătoare cumu-s ele, pe lângă<br />
<strong>du</strong>lceţurile lor, conservele lor de fasole verde la borcan<br />
(fa-sol-la-<strong>si</strong>-do) şi cearşafurile lor stivui<strong>te</strong> în garderoburi<br />
cu miros de lavandă, deţin, asemenea, şi ţoale negre,<br />
ştiţi, „la caz de necaz”. Moar<strong>te</strong>a le poa<strong>te</strong> ba<strong>te</strong>-n poartă;<br />
ele, aces<strong>te</strong> casnice straşnice. sunt gata – au gă<strong>te</strong>ala – să<br />
o întâmpine cu frun<strong>te</strong>a sus. Moar<strong>te</strong>a nu le face frică, nu<br />
le scoa<strong>te</strong> din minţi. Luând-o în stăpânire, <strong>du</strong>mnealor se<br />
pun vârtos pe treabă. O asezonează ca pe un sos cu<br />
lacrimile, garnisesc cu ea buchetul, coroanele, panglicile<br />
destina<strong>te</strong> soţului, dânsului-plânsului, înveciiubitului,<br />
până într-atât că-ţi lasă regre<strong>te</strong> e<strong>te</strong>rne şi o poftă nebună<br />
de-a nu mai veni să tulburi, vreodată, o asemenea<br />
nemângâiere.<br />
Vă<strong>du</strong>vă – frumos lucru. Şi nobil. Şi adevărat.<br />
Demnita<strong>te</strong>a suverană. Ea es<strong>te</strong> o, cum să-i zic? o<br />
păstrăvastă. Slavă păstrătorilor, acestor geranţi ai<br />
amintirii, acestor conservatori de muz(ee)icuţe amuţi<strong>te</strong><br />
numai prin ţărână. Onoare <strong>du</strong>rerii ce se încarnează (ba<br />
cărnos eşti tu!) atât de bine într-înşii. Totul obţine astfel<br />
un aspect, un demers, o semnificaţie.