MEDICINA LEGALA SUPORT DE CURS PT STUDENTII ... - UMF
MEDICINA LEGALA SUPORT DE CURS PT STUDENTII ... - UMF
MEDICINA LEGALA SUPORT DE CURS PT STUDENTII ... - UMF
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
3.3.2.3.Entorsele:reprezintă dislocări articulare cu păstrarea raportului anatomic articular,asociate<br />
cu semne inflamatorii locale.<br />
3.3.3. LEZIUNI VISCERALE<br />
3.3.3.1.Rupturi şi striviri de organe: pot interesa organe parenchimatoase şi cavitare. Rupturile<br />
sunt complete sau incomplete, traumatice sau patologice (malarie pentru splină, anevrism pentru<br />
cord). Mecanismul de producere este direct (lovire activă, comprimare) şi indirect (precipitare).<br />
Strivirile sunt distrugeri totale sau parţiale a integrităţii organului, cu pierderea completă a<br />
structurii anatomice, organul luând aspectul unei mase amorfe; apar în precipitare, comprimare<br />
(accidente rutiere), explozii.<br />
3.3.3.2.Leziunile traumatice musculare: sunt clasificate în închise şi deschise :cele închise sunt<br />
urmarea unor traume contuzive şi constau în infiltrate sangvine ce disecă fibrele şi fasciculele<br />
musculare, având dimensiuni variabile şi rupturi musculare sau ale tendoanelor. Un aspect<br />
particular îl constituie “sindromul de zdrobire”, consecutiv unui traumatism puternic cu distrugere<br />
importantă de părţi moi. Leziunile deschise (plăgile musculare), sunt superficiale sau profunde,<br />
ultimele antrenând hemoragii importante.<br />
3.3.3.3.Leziunile traumatice ale nervilor: apar consecutiv unor traumatisme închise sau deschise<br />
(plăgi). Clasificarea etiologică este în funcţie de traumatism: pareză/paralizie post traumatism<br />
direct deschis, închis cu compresie acută, prin tracţiune, şi microtraumatism. Un grup separat îl<br />
formează leziunile indirecte, prin agenţi vulneranţi ce acţionează în vecinătate (exemplu<br />
proiectile ce trec imediat lângă traectul nervului). Manifestările clinice constau în tulburări de<br />
sensibilitate şi tulburări motorii, aparând uneori şi tulburări trofice /vegetative.<br />
3.3.3.4.Leziunile traumatice ale vaselor sangvine: leziunile vaselor duc la hemoragii care, în<br />
funcţie de calibrul vasului, pot fi minore, sau pot duce la deces prin şoc hemoragic (noţiune ce<br />
implică secţionarea vaselor de calibru mic sau mediu şi supravieţuire variabilă de timp) sau<br />
hemoragie internă şi externă. În caz de supravieţuire, complicaţiile sunt: anevrismul<br />
posttraumatic, fistula arteriovenoasa, tromboza şi trombembolia.<br />
3.3.4.ASPECTE ALE LEZIUNILOR PRIMARE ÎN AUTO ŞI HETEROAGRESIUNE<br />
1. Echimoza: echimozele orbitare în monoclu sau binoclu sunt în general produse prin<br />
heteroagresiune. Echimozele rotunde sau ovalare situate pe faţa internă a coapselor la femei<br />
orientează spre agresiuni de natură sexuală; cele situate latero-cervical spre sugrumare, cele de pe<br />
feţele laterale ale antebraţelor, braţelor - apărare pasivă. În general autoagresiunea situează<br />
echimozele pe regiuni accesibile autoprovocării leziunilor, acestea fiind de gravitate medie,<br />
multiple şi dispuse pe o suprafaţă limitată; rar se întâlnesc echimoze autoprovocate situate pe faţa<br />
posterioară a toracelui, fese, scalp,faţă.<br />
2. Excoriaţiile: se întâlnesc frecvent în autoagresiune când au următoarele caractere: sunt<br />
lineare, multiple, de obicei paralele pe o zonă topografică limitată şi accesibilă autoprovocării. In<br />
heteroagresiune sunt localizate de obicei, pe părţile descoperite ale corpului, având fie caracter<br />
unic pe o zonă topografică, fie formă de placard excoriat.<br />
3. Plăgile produse prin arme albe: sunt întâlnite frecvent atât în heteroagresiune cât şi în<br />
autoagresiune (tentative de suicid, suicid). In autolovire au un aspect particular: de obicei sunt