MEDICINĂ LEGALĂ - NOTE DE CURS Apreciez ... - Cursuri Medicina
MEDICINĂ LEGALĂ - NOTE DE CURS Apreciez ... - Cursuri Medicina
MEDICINĂ LEGALĂ - NOTE DE CURS Apreciez ... - Cursuri Medicina
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
instrumentului tăietor şi de mişcarea acestuia; profunzimea depinde de<br />
gradul de ascuţire, forţa mişcării de apăsare, rezistenţa ţesuturilor (la<br />
nivelul gâtului, coapselor, feselor şi abdomenului rezistenţa este mai<br />
scăzută).<br />
Prin caracterele ei, plaga tăiată poate oferi date despre direcţia<br />
loviturii şi poziţia victimă-agresor.<br />
3. Plaga înţepată apare prin compresia şi îndepărtarea laterală a<br />
ţesuturilor şi este produsă prin instrumente cu vârf ascuţit: ac, andrea, cui,<br />
dinte de furcă, etc.<br />
Diametrul orificiului este mai mic decât diametrul instrumentului<br />
vulnerant, datorită retracţiei ţesuturilor (caracteristică vitală).<br />
Plăgile înţepate pot fi superficiale şi profunde, penetrante sau<br />
nepenetrante. În caz de calibru mare al instrumentului, se produce o<br />
dilacerare a ţesuturilor, plaga având o formă alungită (butonieră sau fantă)<br />
şi capetele în unghi ascuţit (impun diagnostic diferenţial cu plaga înţepatătăiată).<br />
La o plagă înţepată se descriu: o plagă cutanată la locul de<br />
pătrundere, un canal şi o plagă la locul de ieşire (dacă este transfixiantă).<br />
Canalul, unic sau multiplu, are adâncime, traiect şi dimensiuni dependente<br />
de obiect şi modul de acţiune; plaga la ieşire poate fi de dimensiune mai<br />
mică.<br />
4. Plaga înţepată-tăiată este produsă de instrumente cum sunt:<br />
cuţitul, briceagul, şişul, care prima dată au o acţiune de înţepare cu vârful,<br />
apoi de tăiere cu partea ascuţită a tăişului.<br />
Dacă instrumentul are un singur tăiş, plaga va avea aspect de<br />
săgeată cu un unghi ascuţit (partea cu tăiş) şi un unghi rotunjit sau<br />
patrulater (partea fără tăiş); obiectul tăietor-înţepător cu două tăişuri<br />
produce o plagă cu aspect de fantă sau butonieră cu două unghiuri<br />
ascuţite, iar cel cu mai multe muchii tăietoare o plagă cu aspect stelat.<br />
Leziunea are o formă rectilinie, însă uneori la unele capete apare o<br />
codiţă (în “S”, atunci când, după străpungerea ţesuturilor, se imprimă o<br />
altă direcţie instrumentului sau când se scoate cuţitul, imprimându-se o<br />
mişcare de oblicitate). Se descriu o plagă cutanată şi un canal (prin<br />
acţiunea de penetrare) care reproduce direcţia agentului vulnerant şi, de<br />
obicei este unic, orb (fără orificiu de ieşire).<br />
În general, lungimea plăgii este egală cu lăţimea lamei instrumentul<br />
când acesta loveşte perpendicular şi este mai mare când loveşte oblic.<br />
Canalul reproduce direcţia loviturii, adâncimea depinzând de<br />
profunzimea introducerii; uneori este mai mare decât lungimea lamei<br />
(lovituri puternice care deprimă pielea) dar în aceste situaţii, în jurul plăgii<br />
apare o echimoză ovalară (imprimarea mânerului pe piele).<br />
5. Plaga despicată este produsă cu instrumente grele cu lamă<br />
tăioasă (topor, secure, bardă); în fundul plăgii există uneori trame<br />
conjuctive, datorită mecanismului mixt de producere (secţionare şi<br />
contuzionare). Are şi aspecte de plagă tăiată datorită lamei tăioase dar şi<br />
de plagă zdrobită datorită puterii cu care este aplicată lovitura.<br />
Lungimea plăgii depinde de lungimea marginii tăioase a<br />
instrumentului, iar profunzimea canalului poate fi mai mică decât lungimea<br />
instrumentului. Poate semăna cu o plagă contuză sau tăiată depinzând de<br />
ascuţişul muchiei. Sunt în general grave producându-se leziuni în<br />
profunzime (osoase, viscerale) sau pot rezulta fracturi liniare. Astfel de<br />
plăgi expun la infecţii şi pot asocia zdrobiri de organe.<br />
6. Plăgile împuşcate, muşcate, marca electrică , plăgile chimice şi<br />
termice vor fi descrise la capitolele respective.<br />
În general pentru o plagă simplă se acordă 7-8 zile de îngrijiri<br />
medicale însă timpul se poate prelungi în cazul apariţiei complicaţiilor.<br />
Timpul scurs de la producerea plăgii (vechimea plăgii) se poate<br />
determina la cadavru prin examen microscopic al ţesuturile de pe marginea<br />
plăgii. Astfel, în primele zile creşte numărul leucocitelor locale, apare<br />
extravazarea de celule inflamatorii în jurul vaselor, exudaţie. După 3-4 zile<br />
fibroblaştii se transformă în fibrocite şi apoi în fibre conjunctive. Cicatrizare<br />
apare în 7-10 zile.<br />
LEZIUNI TRAUMATICE ALE MUŞCHILOR ŞI TENDOANELOR<br />
Pot fi clasificate în leziuni:<br />
• închise – având ca mecanism contuzia sau compresiunea:<br />
o rupturi musculare sau de tendoane ce pot fi parţiale sau<br />
complete (totale) ;<br />
o hematoame, infiltrate sanguine difuze în musculatură care<br />
disecă fasciculele musculare; sângele poate difuza şi<br />
migrează la distanţă de-a lungul tecilor şi tendoanelor ;<br />
o leziuni grave care pot merge până la sindromul de strivire<br />
(distrucţii extinse de masă musculară) şi deces prin şoc<br />
28