format electronic
format electronic
format electronic
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ganiza]ia Tratatului de la Var[ovia a fost un produs al R`zboiului rece,<br />
al diviz`rii continentului european [i a lumii în dou` tabere – sau lag`re, în limbajul<br />
comunist – având centrele de comand` la Washington [i Moscova. Oficial,<br />
Kremlinul a dat ca ra]iune a cre`rii noii alian]e, la 14 mai 1955, intrarea în vigoare a<br />
acordurilor de la Paris privind \nfiin]area armatei vest-germane (Bundeswehr), în<br />
urma accederii în NATO a RF Germania.<br />
Întrebarea care nu a primit înc` un r`spuns satisf`c`tor este de ce Stalin nu a<br />
r`spuns la înfiin]area NATO, în 1949, prin constituirea unei alian]e militare a blocului<br />
sovietic [i s-a mul]umit cu existen]a re]elei de tratate bilaterale dintre URSS [i ]`rile<br />
satelite din Europa de Est.<br />
Nici în privin]a cre`rii Organiza]iei Tratatului de la Var[ovia, baza de informa]ie,<br />
aflat` la dispozi]ia cercet`torilor, nu este satisf`c`toare. Ceea ce surprinde, la prima<br />
vedere, este c` noua alian]` politico-militar` a ap`rut în climatul de „dezghe]“, de<br />
dup` moartea lui Stalin, reflectat în semnarea Tratatului de stat cu Austria, a doua zi<br />
dup` crearea Pactului de la Var[ovia. Ce a determinat echipa de la Kremlin s`<br />
decid` înfiin]area acestei structuri politico-militare?<br />
În ce ne prive[te, cu titlul de ipotez`, avans`m urm`toarea explica]ie: con[tient` de<br />
sl`biciunile URSS, noua conducere sovietic`, divizat` ea îns`[i de lupta pentru<br />
putere, se angajase în politica de „coexisten]` pa[nic`“, vizând atenuarea tensiunii<br />
Est-Vest. Dispari]ia „marelui han“ – Stalin – [i climatul de destindere au redat<br />
popoarelor est-europene, intrate în sfera de hegemonie a URSS, speran]a de<br />
eliberare. Tulbur`rile izbucnite în Berlinul de Est, la 17 iunie 1953, au fost un<br />
semnal [i, deopotriv`, un avertisment pentru liderii sovietici. Ei au în]eles c` orice<br />
relaxare a controlului asupra ]`rilor satelite implica primejdia repet`rii celor petrecute<br />
în RDG. Tratatul de la Var[ovia avea, a[adar, misiunea de a oferi Moscovei<br />
mijloacele de supraveghere a ]`rilor, incluse în glacisul strategic al Uniunii<br />
Sovietice. Noua structur` politico-militar` era cu atât mai necesar` cu cât, dup`<br />
încheierea Tratatului de stat cu Austria – ceea ce implica retragerea trupelor<br />
sovietice din aceast` ]ar` – disp`rea [i justificarea prezen]ei militare sovietice în<br />
România [i Ungaria, în vederea garant`rii securit`]ii c`ilor de comunica]ie cu<br />
efectivele Armatei Ro[ii, dislocate în Austria.<br />
În cadrul Pactului de la Var[ovia, România a ocupat din anii ’60 o pozi]ie singular`,<br />
caraterizat`, în literatura occidental`, prin termenul de maverick, în în]elesul de<br />
persoan` care nu se înregimenteaz` politic sau nu se supune disciplinei de partid.<br />
Atitudinea conducerii politice de la Bucure[ti a fost expresia, în planul raporturilor cu<br />
Moscova, a procesului de emancipare a elitelor politice comuniste din Europa de<br />
Est. În perioade [i grade diferite, ele au început s` manifeste dorin]a de a rupe<br />
cordonul ombilical care le lega de URSS [i s` beneficieze astfel de toate avantajele<br />
statutului lor de de]in`toare ale puterii. Atât timp cât Kremlinul î[i exercita controlul<br />
asupra sateli]ilor, de]in`torii locali ai puterii nu aveau nici o certitudine în privin]a<br />
viitorului lor politic. Cu cât autonomia era mai larg` în cadrul blocului sovietic<br />
(cazurile iugoslav [i albanez nu se mai puteau repeta!), cu atât scaunele<br />
demnitarilor comuni[ti erau mai bine puse la ad`post de imixtiunile Marelui Frate.<br />
Neputând sau nedorind s` se despart` de modelul sovietic de socialism,<br />
leadership-ul comunist de la Bucure[ti [i-a manifestat emanciparea – cât` a fost! –<br />
în domeniul politicii externe. Fronda Bucure[tiului, refuzul de a se alinia disciplinei<br />
de bloc, condamnarea unor ac]iuni ale URSS sau ale partenerilor din Pact au<br />
provocat vii tensiuni în interiorul alian]ei.<br />
Însemn`tatea acestor divergen]e [i chiar confrunt`ri a fost eviden]iat` de generalul<br />
Anatoli Gribkov, fostul [ef de Stat Major al For]elor Unite ale statelor participante la<br />
Tratatul de la Var[ovia: „Timpul a ar`tat c`, în unele probleme principiale, partea<br />
român` a avut dreptate în ceea ce a fost calificat de conducerea Uniunii Sovietice<br />
drept gre[eli ca, de exemplu, în rela]iile Uniunii Sovietice cu Albania, Iugoslavia [i<br />
China, intrarea trupelor sovietice în [...] Cehoslovacia [i Afghanistan“ (Anatoli<br />
Gribkov, Sudba Var[avskogo dogovora, Moscova, Russkaia kniga, 1998, p. 80).<br />
Tratatul de la Var[ovia a fost unul din mijloacele prin care URSS a urm`rit s`-[i<br />
consolideze controlul asupra ]`rilor din zona sa de hegemonie. În interiorul alian]ei<br />
nu a existat nici solidaritate, nici coeziune. Ea a ilustrat perfect formula lui Bismarck<br />
c` în orice alian]` exist` un cal [i un c`l`re] [i a func]ionat atât timp cât for]a<br />
c`l`re]ului a controlat calul. În ziua în care Uniunea Sovietic` a dat semne de<br />
sl`biciune, alian]a s-a pr`bu[it. Dac` ar fi fost supus` la proba unui r`zboi, sfâr[itul<br />
Florin CONSTANTINIU<br />
s`u ar fi fost mai timpuriu.<br />
Membru corespondent al Istoria Pactului de la Var[ovia [i a locului României în aceast` alian]` r`mâne înc`<br />
Academiei Rom#ne de scris, atunci când toate fondurile de arhiv` vor fi accesibile cercet`torilor. <br />
Tratatul de<br />
la Var[ovia:<br />
de la unitate<br />
la tensiuni<br />
<br />
O<br />
editorial
studii/documente<br />
Memoriile mare[alului Anatoli Gribkov<br />
Rom#nia, URSS [i Pactul de la Var[ovia<br />
P<br />
ân` la c`derea regimului comunist din România, în 1989,<br />
distan]area conducerii de la Bucure[ti, început` la<br />
debutul anilor ’60 – documentul inaugural fiind cunoscuta<br />
Declara]ie din Aprilie 1964 – [i continuat` pân` la pr`bu[irea<br />
final`, a f`cut obiectul unei foarte bogate literaturi în str`in`tate.<br />
Aproape c` nu exist` lucrare, consacrat` politicii externe a<br />
Uniunii Sovietice sau R`zboiului rece, care s` nu aminteasc`,<br />
în întinderi diferite, despre România, „aliatul dizident“ al<br />
Moscovei. Evalu`rile atitudinii Bucure[tilor sunt îns` diferite.<br />
Probabil c` Hélèn Carrère d’Encausse, cunoscuta sovietolog`<br />
francez`, a dat aprecierea cea mai<br />
potrivit` atunci când a scris c`, „în cadrul<br />
blocului sovietic, era ]ara (România – n.n.)<br />
care trecuse de la statutul de satelit, la<br />
acela de stat independent“. 1<br />
Dup` decembrie 1989, în România<br />
s-au auzit tot mai multe voci care au pus<br />
sub semnul întreb`rii realitatea politicii de<br />
independen]` a României, exprimându-se<br />
chiar opinia potrivit c`reia, în realitate, manifest`rile lui Nicolae<br />
Ceau[escu erau stabilite de acord cu Kremlinul pentru a induce<br />
în eroare Occidentul [i a ob]ine pe aceast` cale informa]ii<br />
secrete [i tehnologie, necesare URSS.<br />
Dac` de o indenpenden]` în adev`rata accep]iune a<br />
termenului nu se poate vorbi, este de domeniul eviden]ei – iar<br />
documentele provenite din fostele arhive sovietice atest`<br />
aceast` realitate – c` România a reprezentat o voce distinct`<br />
în cadrul fostului lag`r comunist [i, pe cale de consecin]`, în<br />
Pactul de la Var[ovia. 2<br />
Volumul de amintiri al mare[alului Anatoli Gribkov, care în<br />
perioada 1976-1989 a fost, mai întâi, prim-loc]iitor, apoi [ef al<br />
2<br />
Provenite de la un insider,<br />
memoriile lui Gribkov sunt<br />
valoroase pentru studiul<br />
raporturilor dintre România [i<br />
partenerii ei din Tratatul de la<br />
Var[ovia<br />
””<br />
Mare[alul Anatoli<br />
Gribkov, primloc]iitor,<br />
apoi [ef al<br />
Statului Major al<br />
For]elor Militare<br />
Unite ale statelor<br />
participante la<br />
Tratatul de la<br />
Var[ovia<br />
(1976-1989)<br />
<br />
Asist. univ. Lauren]iu CONSTANTINIU<br />
Facultatea de Istorie, Universitatea din Bucure[ti<br />
Statului Major al For]elor Militare Unite ale statelor participante<br />
la Tratatul de la Var[ovia, furnizeaz` istoricilor informa]ii [i<br />
comentarii privind „pozi]ia distinct` a conducerii române[ti“ în<br />
cadrul alian]ei.<br />
Provenite de la un insider, care nu poate fi suspectat de<br />
simpatie fa]` de liderii români, ele au o valoare de net`g`duit<br />
pentru studiul raporturilor dintre România [i partenerii ei din<br />
Tratatul de la Var[ovia.<br />
Mare[alul sovietic consider` c` schimbarea dramatic` în<br />
atitudinea României fa]` de Pact s-a produs în 1968, o dat` cu<br />
invadarea Cehoslovaciei de c`tre<br />
armatele celor cinci state ale Tratatului<br />
(URSS, Polonia, RDG, Ungaria [i Bulgaria)<br />
[i exprimarea public` a dezacordului<br />
conducerii României fa]` de aceast`<br />
ac]iune. Anatoli Gribkov observ`, corect,<br />
c` leadership-ul de la Bucure[ti se temea<br />
ca România s` nu împ`rt`[easc` soarta<br />
Cehoslovaciei. În acest scop, a fost<br />
elaborat` o nou` doctrin` militar`, întemeiat` pe r`zboiul<br />
întregului popor, iar atitudinea României în cadrul alian]ei s-a<br />
modificat progresiv:<br />
„Treptat, pe ascuns, a fost rev`zut` dislocarea<br />
trupelor. Diviziile cu cea mai bun` capacitate de<br />
lupt` [i cel mai bine echipate au fost plasate în<br />
apropierea frontierei sovietice, c`tre a[a-numita<br />
«Poart` a Foc[anilor» [i în apropiere de grani]a cu<br />
Bulgaria. Ulterior, a fost înt`rit` direc]ia ungar`,<br />
teritoriul controversat al Transilvaniei. Pe toate<br />
aerodromurile, inclusiv în capital`, au fost amplasate<br />
baterii antiaeriene cu servan]i care, a[a cum a reie[it<br />
ulterior, aveau misiunea s` nimiceasc` avioanele cu<br />
trupe de desant. Comandantul suprem [i [eful<br />
Statului Major al For]elor Armate Unite ale Pactului<br />
nu aveau dreptul, f`r` aprobarea scris` a<br />
autorit`]ilor române, s` aterizeze pe aerodromurile<br />
României sau s` survoleze teritoriul ei spre Bulgaria.<br />
Când avionul ateriza în România, se crea impresia<br />
c` a ajuns pe un aerodrom din zona frontului: erau<br />
dispuse tunuri [i mitraliere antiaeriene, iar lâng` ele<br />
servan]ii, într-un cordon circular de paz`. Suspiciunea<br />
conducerii române[ti fa]` de Uniunea Sovietic` s-a<br />
intensificat în 1979, în leg`tur` cu intrarea trupelor<br />
sovietice în Afghanistan. Conducerea româneasc` a<br />
condamnat deschis aventura sovietic`“. 3<br />
Anatoli Gribkov prezint` pozi]ia delega]iilor române[ti la<br />
consf`tuirile Comitetului Mini[trilor Ap`r`rii [i Consiliului Militar<br />
ale Pactului, atitudine caracterizat` prin izolare [i<br />
nereceptivitate. Partea sovietic` a în]eles c`, de multe ori, chiar<br />
dac` [eful delega]iei era de acord cu pozi]ia Uniunii Sovietice,<br />
el trebuia s` urmeze riguros instruc]iunile de la Bucure[ti, care<br />
subliniau întotdeauna pozi]ia distinct` a României. „Dac` în<br />
documentele care erau adoptate de Consiliul Politic Consultativ<br />
sau de Comitetul Mini[trilor Ap`r`rii se întâlneau termeni de<br />
tipul «politica agresiv` a NATO» sau erau formulate<br />
1 (27) 2005 document
Mare[alul V.G. Kulikov, comandantul suprem al For]elor Armate<br />
Unite ale statelor participante la Tratatul de la Var[ovia,<br />
\mpreun` cu generalul Ion Coman, ministrul Ap`r`rii Na]ionale<br />
(Cercul Militar Na]ional, Bucure[ti, septembrie 1977)<br />
condamn`ri la adresa SUA, delega]ia român` cerea<br />
întotdeauna atenuarea formul`rilor“. 4<br />
Referindu-se la m`surile militare întreprinse de România<br />
pentru consolidarea statutului diferit în cadrul Pactului de la<br />
Var[ovia, generalul Gribkov subliniaz`, printre altele, c` s-a<br />
renun]at la trimiterea de ofi]eri în institu]iile militare de<br />
înv`]`mânt sovietice [i s-au modificat planurile de procurare de<br />
armament din str`in`tate.<br />
„În situa]ia de atunci, comandantul suprem [i<br />
Statul Major al For]elor Armate Unite ale Pactului<br />
aveau dreptul s` inspecteze trupele repartizate<br />
organiza]iei militare a Pactului. Conducerile român`<br />
[i ungar` nu permiteau inspectarea trupelor lor,<br />
limitându-se doar la invitarea de observatori ai<br />
Statului Major al For]elor Armate Unite. Ace[ti<br />
observatori, aflându-se în poligoane, puteau s`<br />
priveasc` de la dep`rtare cum se desf`[oar`<br />
verificarea unit`]ilor comandamentelor na]ionale.<br />
Tovar`[ii unguri au explicat aceasta prin tradi]ia<br />
<strong>format</strong>` de-a lungul istoriei potrivit c`reia nimeni în<br />
afar` de comandamentul na]ional nu avea dreptul<br />
«s` scormoneasc`» în problemele interne ale<br />
unit`]ilor [i subunit`]ilor. Românii îns` nu voiau s`-[i<br />
dezv`luie directivele doctrinare ale «ap`r`rii<br />
întregului popor»“. 5<br />
Rela]iile dintre înal]ii demnitari militari ale celor dou` ]`ri<br />
r`mâneau formale, rare [i reci. Astfel, în anul 1977, „din<br />
îns`rcinarea conducerii noastre, am avut la Bucure[ti o<br />
convorbire cu ministrul Ap`r`rii, generalul Ion Coman. Esen]a<br />
acestei misiuni era determinat` de faptul c`, dup` numirea sa<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
ca ministru, Coman f`cuse prima lui vizit` în Marea Britanie.<br />
Ustinov (ministrul Ap`r`rii – n.tr.) [i Kulikov (comandantul<br />
trupelor Pactului de la Var[ovia – n.tr.) au v`zut în asta o<br />
conspira]ie [i m-au îns`rcinat s`-i amintesc lui Coman, într-o<br />
form` delicat`, unde trebuia s` fac` prima vizit`. Convorbirea a<br />
devenit încordat`. Coman mi-a spus c`, prin ata[atul s`u<br />
militar, ridicase problema unei vizite la Moscova, dar nu a primit<br />
r`spuns. «Acum dumneavoastr` m` învinui]i pe mine, dar iat`<br />
c` eu nu-l învinuiesc pe mare[alul Kulikov c`, fiind timp de cinci<br />
ani [eful Statului Major General (al Pactului – n.tr.) a f`cut<br />
câteva vizite în ]`ri capitaliste, dar pentru România socialist` nu<br />
a g`sit timp». Ce puteam s`-i r`spund, când el avea<br />
dreptate?“. 6<br />
În 1988, generalul Gribkov a avut ultima sa întâlnire cu<br />
Nicolae Ceau[escu, pe care o relateaz` am`nun]it:<br />
„Ca întotdeauna, la întâlnirile cu [efii de stat ai<br />
]`rilor Tratatului de la Var[ovia, Kulikov [i cu mine<br />
am in<strong>format</strong> despre situa]ia for]elor armate unite,<br />
despre evenimentele din lume [i despre situa]ia din<br />
Uniunea Sovietic`. N. Ceau[escu, în prezen]a<br />
ministrului Ap`r`rii, general-colonel V. Milea, a<br />
ascultat informarea noastr` f`r` un interes deosebit.<br />
Când a venit îns` vorba despre situa]ia din Uniunea<br />
Sovietic`, el a zâmbit mali]ios [i a început s`-[i<br />
prezinte gândurile sale:<br />
«– Sunt bine in<strong>format</strong>, a spus Ceau[escu,<br />
despre evenimentele din ]ara dumneavoastr` [i<br />
urm`resc cu aten]ie a[a-numita perestroik`.<br />
Mijloacele dumneavoastr` de informare în mas`<br />
ac]ioneaz` demoralizant asupra societ`]ii, arunc` cu<br />
noroi în ]ara, armata [i poporul dumneavoastr`.<br />
Oare aceasta este democra]ie? Eroicul<br />
dumneavoastr` popor a ob]inut cea mai m`rea]`<br />
victorie asupra fascismului. În fa]a lui, întreaga<br />
omenire progresist` î[i \nclin` respectuos capul, iar<br />
du[manii s-au temut de puterea Uniunii Sovietice. În<br />
decurs de patru ani, solda]ii Armatei Ro[ii,<br />
mul]umit`, îndeosebi, colhozurilor [i sovhozurilor nu<br />
au cunoscut foamea. Pân` la r`zboi, ]ara<br />
dumneavoastr` a exportat cereale. Acum<br />
dumneavoastr` importa]i grâu, pl`tind cu aur.<br />
Industria [i agricultura se pr`bu[esc. În acest an,<br />
România a recoltat câteva tone de cereale pe cap de<br />
locuitor, pe seama agriculturii socialiste. Acesta este<br />
indicator foarte înalt».<br />
Cu aceasta, el [i-a încheiat comentariul la<br />
informarea noastr`, spunând numai c` «este<br />
problema dumneavoastr` intern`». Cuvântul<br />
perestroika suna în gura lui foarte ironic. În<br />
încheierea convorbirii, Ceau[escu a spus c`<br />
România va colabora cu toate ]`rile lumii, dar c`<br />
sistemul militar al Tratatului de la Var[ovia<br />
trebuie serios reorganizat. El a vorbit de mai<br />
multe ori despre necesitatea rota]iei comandantului<br />
suprem al for]elor Pactului [i chiar despre<br />
abolirea acestei func]ii. La Statul Major nu s-a<br />
referit. Opiniile sale erau destinate, probabil, nu<br />
numai pentru reflec]ia noastr`, dar [i pentru a fi<br />
aduse la cuno[tin]a conducerii sovietice. În timpul<br />
acestei întrevederi, el a p`rea obosit, palid, [i în<br />
cursul convorbirii, ca întotdeauna, l-a corectat pe<br />
interpretul s`u când acesta traducea cuvintele<br />
sale în limba rus`. Ministrul Ap`r`rii, V. Milea,<br />
care apoi a devenit o victim` a sa, [edea, cum se<br />
spune, mâncându-l din ochi pe [eful s`u, f`r` a<br />
rosti nici un cuvânt“. 7<br />
3
studii/documente<br />
Liderii ]`rilor membre ale Tratatului de la Var[ovia. De la st#nga la dreapta: Janos Kadar (Ungaria), Todor Jivkov (Bulgaria),<br />
Iuri Andropov (URSS), Gustav Husak (Cehoslovacia), Erich Honecker (RD Geman`), Nicolae Ceau[escu (Rom#nia),<br />
Wojciech Jaruzelski (Polonia). Praga, ianuarie 1983<br />
F`când un scurt istoric al distan]`rii regimului comunist de<br />
la Bucure[ti de URSS, înc` din timpul lui Gheorghe Gheorghiu-<br />
Dej, autorul subliniaz` însemn`tatea anului 1958, anul<br />
retragerii trupelor sovietice din România, pentru formularea<br />
unui curs propriu al conducerii de la Bucure[ti în rela]iile sale cu<br />
alia]ii din blocul sovietic. La baza acestei noi orient`ri s-a aflat<br />
Declara]ia din Aprilie 1964, care a fixat principiile egalit`]ii în<br />
drepturi între statele socialiste. Generalul Gribkov consider` c`<br />
în formularea noii doctrine a comuni[tilor români un rol<br />
important l-au avut dezacordul cu politica sovietic` fa]` de<br />
China [i refuzul integr`rii economice în cadrul CAER-ului.<br />
Condamnarea invad`rii Cehoslovaciei [i pozi]ia distinct` a PCR<br />
la Consf`tuirea partidelor comuniste [i muncitore[ti, ]inut` la<br />
Moscova, în 1969, a în`sprit rela]iile dintre Bucure[ti [i<br />
Moscova. Toate aceste manifest`ri s-au r`sfrânt [i în pozi]ia<br />
României în cadrul Pactului de la Var[ovia. Reprezentan]ii<br />
României au început s` fie privi]i cu neîncredere.<br />
4<br />
„Ofi]erii [i generalii români – scrie Gribkov –,<br />
care lucrau în Statul Major al For]elor Armate Unite,<br />
se comportau suspect [i încercau s` ob]in` cât mai<br />
multe informa]ii despre armatele aliate [i, îndeosebi,<br />
despre armata sovietic`. Pe linie de KGB s-au<br />
ob]inut informa]ii cu privire la vânzarea de c`tre<br />
români Occidentului a unor arme strict secrete de<br />
produc]ie sovietic`. A existat încercarea de a<br />
exporta în secret noul tanc T-72 [i de a-l vinde<br />
americanilor“. 8 Gribkov recunoa[te îns`, în spirit<br />
autocritic, c` într-un [ir de probleme principiale în<br />
care România s-a aflat în divergen]`, ea, România,<br />
a avut dreptate. „Vina conducerii române[ti în<br />
privin]a «pozi]iei deosebite» a fost rezultatul, în mare<br />
parte, [i a gre[elilor grosolane s`vâr[ite de<br />
conducerea de partid [i de stat a Uniunii Sovietice“. 9<br />
Marshall Gribkov's memoirs certify the importance of the<br />
Russian sources in studying the Romanian communism. The<br />
Soviet Marshall talks in his memoirs about the meetings with the<br />
minister of national defense, General Ion Coman, and the gener-<br />
Memoriile generalului Anatoli Gribkov atest` cât de<br />
importante sunt sursele ruse[ti în studierea istoriei<br />
comunismului românesc. Ele sunt doar o parte a ceea ce am<br />
putea numi – f`r` nici un fel de exagerare – boom-ul<br />
istoriografiei ruse, început la sfâr[itul anilor ’80. De aceea, am<br />
considerat necesar` introducerea lor în circuitul [tiin]ific<br />
românesc prin prezentarea în paginile revistei „Document“. Mai<br />
r`mâne s` a[tept`m editura care s` se încumete s` le traduc`.<br />
Serviciul pe care aceasta, prin demersul ei, l-ar face istoricilor<br />
români ar fi unul imens. <br />
NOTE<br />
1. Hélène Carrère d’Encause, Le grand frère, Paris, Flammarion,<br />
1983, p. 321.<br />
2. Ini]ial, Uniunea Sovietic` a dat dovad` de r`bdare fa]` de<br />
ac]iunile „maverick-ului blocului de la Var[ovia“, îns` iritarea ei a<br />
început s` creasc` pe m`sur` ce glasul României se auzea tot mai<br />
distinct în cadrul lag`rului socialist. Pozi]ia singular` a României s-a<br />
manifestat la trei paliere: a) retincen]` fa]` de planurile de integrare<br />
economic` sub auspiciile CAER-ului; rezisten]` la planurile de integrare<br />
[i centralizare militar` în cadrul Organiza]iei Pactului de la<br />
Var[ovia; crearea unei identit`]i proprii în politica extern`, vezi<br />
Thomas W. Wolfe, Soviet Power and Europe, 1945-1970, Baltimore-<br />
Londra, John Hopkins Press, 1970, pp. 303-304; Stephen Fisher-<br />
Gala]i, Rumania: A Dissenting Voice in the Balkans, în vol. Issues of<br />
World Communism, Andrew Gyorgy, ed., Princeton, Van Nostrand Co.,<br />
Inc, 1965, pp. 128-129.<br />
3 Anatoli Gribkov, Sudba Var[avskogo dogovora, Moscova,<br />
Russkaia Kniga, 1998, p. 75.<br />
4. Ibidem, p. 76.<br />
5. Ibidem.<br />
6. Ibidem,. p. 77.<br />
7. Ibidem, p. 78.<br />
8. Ibidem, p. 80.<br />
9. Ibidem.<br />
Anatoli Gribkov's Memoirs. Romania, Soviet Union and the Warsaw Pact<br />
al secretary of the Romanian Communist Party, Nicolae<br />
Ceau[escu and correctly estimates the Romania's attitude within<br />
the Warsaw Pact. His testimonies are crucial as they come<br />
from an insider, who wasn't sympathetic with Romanians.<br />
1 (27) 2005 document
A<br />
u r`mas, practic, neobservate [i, deci, nevalorificate<br />
memoriile fostului general Jan Sejna 1 , cu informa]ii<br />
bogate despre rela]iile din cadrul Tratatului de la Var[ovia<br />
[i despre locul României în aceast` structur` politico-militar`.<br />
Cariera generalului Jan Sejna în armata cehoslovac` este<br />
tipic` pentru un ofi]er politic. N`scut la 12 mai 1927, într-un<br />
c`tun din Boemia, el a devenit membru al<br />
Partidului Comunist înc` din 1947. Recrutat<br />
în armat` din 1950, a urmat diverse cursuri<br />
de educa]ie politic`, înaintând rapid atât în<br />
ierarhia de partid, cât [i în cea militar`. „La<br />
vârsta de dou`zeci [i [apte de ani – scrie el<br />
– eram colonel, ofi]er politic, membru al<br />
Parlamentului [i membru al Comitetului Central al Partidului“.<br />
Rapida ascensiune a fost înlesnit`, desigur, [i de prietenia cu<br />
fiul lui Antonin Novotný, primul-secretar al Partidului Comunist<br />
Cehoslovac [i pre[edintele Republicii Socialiste Cehoslovace,<br />
de[i, în memoriile sale, Jan Sejna neag` categoric orice sprijin<br />
din partea lui Antonin Novotný-Junior în promov`rile sale. Cu<br />
studii/documente<br />
Informa]ii despre Rom#nia \n<br />
memoriile generalului Jan Sejna<br />
Militari sovietici la o ceremonie oficial`<br />
document 2005 1 (27)<br />
”<br />
”Memoriile generalului<br />
Jan Sejna ofer` informa]ii<br />
bogate despre rolul Rom#niei<br />
\n cadrul Tratatului<br />
de la Var[ovia<br />
Florin CONSTANTINIU<br />
Membru corespondent al Academiei Rom#ne<br />
concursul, evident, al lui Novotný, el a fost numit [ef al echipei<br />
de consilieri al noului ministru al Ap`r`rii, Bohumil Lomsky,<br />
succesorul lui Alexei Cepicka, ginerele lui Klement Gottwald<br />
(Cepicka fusese înl`turat în cadrul unei foarte limitate<br />
destaliniz`ri). În 1956, Jan Sejna a fost numit secretar al<br />
Comitetului Militar al Comitetului Central al PCC, iar la vârsta de<br />
40 de ani a primit gradul de general.<br />
La c`derea lui Antonin Novotný, Jan<br />
Sejna a fost prins în lupta pentru putere<br />
dintre dogmatici [i liberali, rela]iile sale<br />
strânse cu familia liderului înl`turat<br />
devenind un amenin]`tor handicap. În<br />
primejdie de a fi arestat, el a fugit din<br />
Cehoslovacia, la 25 februarie 1968, împreun` cu fiul s`, Jan, [i<br />
cu prietena acestuia. La bordul ma[inii personale, a trecut prin<br />
Ungaria [i Iugoslavia [i, ajuns la Trieste, a cerut azil politic la<br />
consulatul american.<br />
Prin func]iile de]inute [i prin rela]iile cu cei doi Novotný –<br />
tat`l [i fiul – generalul Jan Sejna a fost în m`sur` s` afle<br />
informa]ii [i date confiden]iale despre activitatea [i planurile<br />
Tratatului de la Var[ovia, între care [i divergen]ele între regimul<br />
de la Bucure[ti, angajat într-o politic` de distan]are fa]` de<br />
Moscova, [i partenerii s`i din alian]`.<br />
Red`m, mai jos, fragmente din memoriile generalului Jan<br />
Sejna privitoare la România [i la raporturile ei cu celelalte state<br />
din Tratatul de la Var[ovia:<br />
<br />
„Neutralitatea României în disputa sino-sovietic`<br />
a în`sprit sever rela]iile cu Pactul de la Var[ovia.<br />
Kremlinul a sugerat chiar c` primul-ministru Ion<br />
[Gheorghe] Maurer era un agent chinez. În 1962,<br />
Novotný a primit o scrisoare de la Hru[ciov prin care<br />
ne instruia s` limit`m schimburile noastre cu românii<br />
în domeniul serviciilor secrete. Urma ca noi s` nu le<br />
mai transmitem informa]ii despre China, partidele<br />
[comuniste] [i regimurile pro-chineze. Alte subiecte<br />
interzise erau informa]ii secrete de ordin politic<br />
privitoare la diverse partide social-democrate, nimic<br />
despre Iugoslavia [i Albania [i nici informa]ii<br />
am`nun]ite despre NATO. Trebuia s` limit`m<br />
schimburile noastre la evalu`ri generale ale situa]iei<br />
politice [i militare din Europei Occidentale.<br />
Uniunea Sovietic` era preocupat` s` nu ofere<br />
nici un motiv românilor pentru a se retrage din Pactul<br />
de la Var[ovia sau din CAER, astfel c` ei au<br />
continuat s` participe la cele mai importante reuniuni<br />
ale acestor organiza]ii, dar prezen]a lor la reuniunile<br />
Pactului de la Var[ovia împiedica o discu]ie total` [i,<br />
progresiv, ei au fost exclu[i de la [edin]ele<br />
consacrate problemelor de spionaj.<br />
În 1963, Uniunea Sovietic` a început s` schimbe<br />
rolul defensiv al Pactului de la Var[ovia într-unul<br />
ofensiv. Acest proces implica, desigur, cre[terea<br />
5
studii/documente<br />
Jan Sejna (al doilea din st#nga) la aniversarea zilei de na[tere a lui<br />
Antonin Novotný-Junior (\n dreapta).<br />
6<br />
cheltuielilor militare, ceea ce însemna un mare<br />
beneficiu economic pentru Uniunea Sovietic`,<br />
principalul furnizor de armament al Pactului. Românii<br />
au refuzat, totu[i, s`-[i sporeasc` bugetul militar [i<br />
au declarat c` nu vor executa manevre militare<br />
suplimentare decât pe cheltuiala Pactului. Mult mai<br />
primejdioas` a fost afirma]ia lor c` nu vedeau nici un<br />
motiv pentru cre[terea cheltuielilor militare deoarece<br />
nu credeau c` exist` vreo amenin]are cu agresiune<br />
din partea Occidentului. Era, de fapt, o erezie, iar<br />
ru[ii se temeau, pe bun` dreptate, ca ar putea s` se<br />
extind` [i la al]i membri ai Pactului. Dup` multe<br />
presiuni, românii au consim]it, în cele din urm`, la o<br />
mic` sporire a cheltuielilor militare.<br />
Dac` sovieticii s-au a[teptat la vremuri mai bune,<br />
dup` dispari]ia lui Gheorghiu-Dej, ei aveau s` fie<br />
dezam`gi]i. Moartea lui, în martie 1965 (în text, gre[it<br />
1964 – n.n.), a fost semnalul pentru o nou` izbucnire<br />
de antisovietism în România, de la Biroul Politic pân`<br />
la organiza]iile locale de partid. Una dintre primele<br />
ac]iuni ale lui Nicolae Ceau[escu, care a devenit<br />
prim-secretar, a fost s` reduc` drastic num`rul consilierilor<br />
sovietici din armata român` [i din Ministerul<br />
de Interne. El i-a avertizat pe cei r`ma[i c` nu li se<br />
va mai permite s` mai participe la [edin]ele la care<br />
nu fuseser` invita]i [i s` contacteze vreun ofi]er pentru<br />
a cere informa]ii. Dac` doreau s` fie informa]i,<br />
urmau s` se adreseze ministrului Ap`r`rii sau lui<br />
Ceau[escu însu[i. Mai mult, Ceau[escu a ordonat<br />
tuturor ofi]erilor români care aveau so]ii sovietice fie<br />
s` divor]eze [i s` le trimit` înapoi în URSS, fie s`<br />
demisioneze din armat`. Sovieticii nu permiteau,<br />
desigur, femeilor s`-[i schimbe cet`]enia.<br />
Nu am fost surprin[i când, în 1966, românii au<br />
propus schimb`ri în structura de comand` a Pactului<br />
de la Var[ovia. Ei au pretins c` Pactul nu era o<br />
organiza]ie de egali, ci un fief al Uniunii Sovietice, c`<br />
a[a-numitul «Comandament Unit» al Pactului nu<br />
exista, fiind de fapt Statul Major General sovietic.<br />
Dac` Pactul voia s` fie eficient cu adev`rat, el<br />
trebuia s` se întemeieze pe egalitatea între na]iuni,<br />
[i aceast` egalitate trebuie s` se reflecte în structura<br />
Comandamentului.<br />
Ei au propus, mai întâi, crearea unui<br />
Comandament al Pactului de la Var[ovia separat de<br />
Înaltul Comandament Sovietic, alc`tuit din echipe din<br />
fiecare ]ar` [membr`]; în al doilea rând, ei au sugerat<br />
ca func]iile de comandant [i de [ef de stat major ale<br />
Pactului s` fie subordonate Comitetului Politic<br />
Consultativ al Pactului; [i, în al patrulea rând (sic!),<br />
întrucât to]i membrii trebuiau s` contribuie cu<br />
contingente la [for]ele] Pactului, fiecare na]iune s`<br />
aib` dreptul de a p`stra o parte din for]ele sale sub<br />
propriul comandament.<br />
Pe baza instruc]iunilor sovietice, noi [i ungurii am<br />
pregr`tit contrapropruneri, care, în cele din urm`, au<br />
fost acceptate de români, dup` defec]iunea mea din<br />
1968, în acea perioad`, atitudinea dur` a românilor<br />
atenuându-se într-o oarecare m`sur`, ca urmare a<br />
invad`rii Cehoslovaciei de c`tre sovietici.<br />
Propunerile noastre erau [urm`toarele]: Uniunea<br />
Sovietic` urma s` p`streze comandamentul suprem;<br />
un Comitet Militar al Mini[trilor Ap`r`rii din ]`rile<br />
Pactului avea s` se bucure de responsabilitate<br />
limitat` de supraveghere; urma s` ia fiin]` un<br />
Comandament Unit, cu sediul la Moscova, alc`tuit<br />
din ofi]eri ai tuturor armatelor []`rilor Pactului]. URSS<br />
voia s` integreze în Comandamentul Pactului de la<br />
Var[ovia, doar for]ele sale de pe teatrul european,<br />
ceea ce însemna c` grosul for]elor sale urmau s`<br />
r`mân` în afara controlului Pactului. Pe de alt` parte,<br />
majoritatea efectivelor ]`rilor satelite r`mâneau sub<br />
controlul Statului Major General sovietic, acolo unde<br />
continua s` se afle puterea real`.<br />
Românii au f`cut o nou` demonstra]ie a<br />
independen]ei lor de blocul comunist [i a<br />
dezacordului fa]` de politica sovietic` în Orientul<br />
Mijlociu, în iunie 1967, când au refuzat s` participe la<br />
o sesiune de urgen]` a Pactului pentru a evalua<br />
implica]iile R`zboiului arabo-israelian de [ase zile.<br />
Fiind îns` pe deplin con[tient c` Uniunea Sovietic`<br />
nu va sta cu bra]ele încruci[ate pentru a vedea<br />
România p`r`sind Pactul de la Var[ovia, Ceau[escu<br />
era atent s` nu mearg` prea departe“. 2<br />
Memoriile generalului Sejna aduc informa]ii noi [i despre<br />
ini]iativa lui de Gaulle în direc]ia ]`rilor-satelite, pozi]ia României<br />
[i reac]ia sovietic` la strângerea rela]iilor dintre Paris [i<br />
Bucure[ti.<br />
Generalul Jan Sejna, \n calitate de ofi]er politic, la o \ntrunire cu<br />
militarii Armatei Populare Poloneze<br />
1 (27) 2005 document
„De Gaulle – scrie Jan Sejna – [i-a intrat serios<br />
în rolul asumat de lider mondial [i a f`cut eforturi<br />
pentru a deta[a atât Polonia, cât [i România de<br />
Pactul de la Var[ovia. Succesul lui a fost mai mare<br />
în România, decât în Polonia. Cu ocazia vizitei sale<br />
la Var[ovia, el a convins Partidul (Muncitoresc Unit)<br />
Polonez s`-i permit` s` ]in` o cuvântare la<br />
televiziune, în care a l`udat realiz`rile polonezilor [i<br />
a f`cut un apel ostentativ la sentimentele lor<br />
na]ionale. Gomulka a trimis Biroului Politic sovietic<br />
un raport despre vizita lui de Gaulle, prezentând<br />
am`nun]it eforturile generalului pentru a desprinde<br />
Polonia de Uniunea Sovietic`. Ele includeau [i<br />
propunerea de a stabili o zon` demilitarizat` în<br />
Europa, care ar include Polonia, iar de Gaulle s-a<br />
oferit s` recunoasc` frontiera cu Germania pe<br />
Oder-Neisse, pentru a ob]ine sprijinul polonez.<br />
Românii nu au dat Kremlinului nici o informa]ie<br />
despre vizita lui de Gaulle, dar ru[ii [tiau tot ce le<br />
trebuia prin sursele proprii de spionaj. Noi în[ine<br />
am primit un raport cuprinz`tor despre vizita primului<br />
ministru al României, Ion (Gheorghe) Maurer la<br />
Paris pentru discu]ii politice [i economice cu de<br />
Gaulle. Maurer a sus]inut c` România dorea s`<br />
urmeze propriul s`u drum na]ional, dar c` nu putea<br />
p`r`si, în prezent, CAER, deoarece economia ei<br />
era prea strâns legat` de el. În acela[i timp, ea era<br />
hot`rât` s`-[i diversifice economia [i s` stabileasc`<br />
rela]ii strânse cu Occidentul.<br />
De Gaulle l-a asigurat pe Maurer c` Fran]a va<br />
ajuta România s`-[i amplifice independen]a ei [i va<br />
da ajutor economic [i politic. El era gata chiar s`<br />
recomande România, dac` ea ar fi solicitat statutul<br />
de membru asociat al Comunit`]ii Europene, [i s` o<br />
asiste, dac` ar fi fost izolat` în blocul comunist.<br />
Întrucât 70% din comer]ul ei era cu acest bloc [i<br />
40% (sic!) cu Uniunea Sovietic`, de Gaulle spunea<br />
prostii. Nu numai Fran]a, dar nici chiar Occidentul<br />
n-ar fi putut sus]ine România împotriva unui boicot<br />
al CAER. De Gaulle a mers îns` mai departe: el a<br />
sugerat c` Fran]a putea fi o surs` alternativ` de<br />
armament pentru români [i c` ar fi ajutat-o dac` ar<br />
fi fost invadat` de trupele Pactului de la Var[ovia.<br />
Reac]ia mare[alului Malinovski la acest angajament<br />
militar (al Fran]ei) este de netip`rit. Oricât de<br />
mult respectam noi for]ele armate franceze, nu ne<br />
puteam imagina c` ele ar putea fi de vreun ajutor în<br />
cazul unui r`zboi-fulger al Pactului de la Var[ovia.<br />
Planul nostru opera]ional, a[a cum era el pe atunci,<br />
prevedea c`, în cazul unor ostilit`]i pe scar` mare<br />
cu Fran]a, r`zboiul s-ar fi terminat în dou` zile.<br />
«Dac` de Gaulle ar încerca m`car s`-[i pun` în<br />
practic` angajamentul s`u fa]` de români» a<br />
comentat semnificativ Malinovski «vom [ti asta<br />
înainte ca ordinele sale s` ajung` la comandantul-<br />
[ef francez».<br />
Cu toate acestea, ini]iativele lui de Gaulle în<br />
direc]ia României au provocat îngrijor`ri ru[ilor. În<br />
august 1964, în cursul ultimei sale vizite în<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
Cehoslovacia, Hru[ciov ne-a spus c` ei nu vor<br />
tolera încerc`rile României de a deveni<br />
independent`, în plan economic, de CAER, «Dar<br />
dac` ei se în[eal` într-atât încât s` încerce a[a<br />
ceva [i s` ias` din Pactul de la Var[ovia, atunci<br />
solda]ii no[tri, [i nu de Gaulle, vor avea ultimul<br />
cuvânt».<br />
«Avem, desigur, destule necazuri cu românii», a<br />
intervenit Novotný. «Poate n-ar fi un lucru r`u dac`<br />
i-am da afar` din Pactul de la Var[ovia».<br />
Hru[ciov a fost îngrozit: «Gre[e[ti total [i dezastruos»,<br />
a mârâit el la Novotný. «Este exact ceea ce<br />
conduc`torii României doresc. Întreaga situa]ie din<br />
Balcani ar deveni de necontrolat dac` România ar<br />
urma Iugoslavia [i Albania în lag`rul antisovietic.<br />
Este r`spunderea Partidului [Comunist al Uniunii<br />
Sovietice] s` împiedice România s` p`r`seasc`<br />
Pactul [i s` readuc` Iugoslavia [i Albania în familia<br />
noastr` socialist`“. 3<br />
Mai trebuie oare spus c` informa]iile generalului Jan Sejna<br />
trebuie trecute – ca orice m`rturie de altminteri – prin filtrul<br />
criticii? Defectorul cehoslovac precizeaz` c`, înainte de fuga<br />
sa, el a luat din safe-ul lui de la Ministerul Ap`r`rii, mai multe<br />
documente, considerate de interes pentru occidentali. 4 În câte<br />
din acestea se aflau [i informa]ii despre România?<br />
Analiza atent`, bazat` pe normele criticii izvoarelor, va<br />
cerne datele susceptibile de a fi valorificate pentru studiul<br />
politicii externe a României în anii ’60. <br />
NOTE<br />
1. Jan Sejna, We will bury you, Londra, Sidgwick & Jackson,<br />
1983.<br />
2. Ibidem, pp. 66-68.<br />
3. Ibidem, pp. 74-76; O expunere a politicii externe gaulliste în<br />
volumul fostului ministru de Externe al Fran]ei, Maurice Couve de<br />
Murville, Une politique étrangère, 1958-1969, Paris, Plon, 1971 (f`r`<br />
revela]ii senza]ionale).<br />
4. Jan Sejna, op. cit., p. 191.<br />
In<strong>format</strong>ion about Romania in General Jan Sejna's Memoirs<br />
The ex-General Jan Sejna's memoirs offer numerous in<strong>format</strong>ion,<br />
which we should carefully consider, about the relations within the<br />
Warsaw Pact and the Romania's place within this political-military<br />
structure. The Czechoslovakian General took from his safe, from<br />
Rachet` balistic` intercontinental` SS-13 „Savage“<br />
la o parad` militar` \n Pia]a Ro[ie (Moscova, mai 1965)<br />
Defense Ministry, before he ran away, some documents considered<br />
being interesting for occidentals, and also for Romanians. A close analyze,<br />
based on the critics' sources rules, will sort the data liable to be<br />
valorize to study the Romania external politics in the '60th.<br />
7
studii/documente<br />
P<br />
ropaganda pacifist` a constituit<br />
pentru regimurile comuniste un<br />
instrument des folosit \n cadrul<br />
componentei ideologice a r`zboiului<br />
rece. Lupta pentru pace a „lag`rului<br />
socialist“ [i a „intelectualit`]ii<br />
progresiste” \mpotriva „a]#]`torilor la<br />
r`zboi” – sintagm` care prin care era<br />
definit leadership-ul occidental – a fost<br />
un cal troian folosit de U.R.S.S. –<br />
\ncep#nd de la primul Congres Mondial<br />
al P`cii din aprilie 1949 [i „Apelul de la<br />
Stockholm“ din 1950 [i p#n` la<br />
campania \mpotriva instal`rii \n Europa<br />
Occidental` a rachetelor cu raz` medie<br />
de ac]iune din anii 1979-1983 – pentru<br />
discreditarea liderilor politici occidentali<br />
\nf`]i[a]i ca ni[te personaje f`r`<br />
scrupule, gata s` declan[eze r`zboaie<br />
la comanda marilor trusturi economice,<br />
teze propagandistice pe care le<br />
reg`sim [i ast`zi vehiculate de<br />
produc]ii cinematografice premiate la<br />
8<br />
1958. Tratatul de la Var[ovia [i<br />
retorica p`cii<br />
importante festivaluri de gen. Mai ales<br />
\n perioda hru[ciovist`, retorica<br />
pacifist` se \mbina cu ini]iative politice<br />
agresive, aceast` dualitate reflect#nd<br />
parc` personalitatea contradictorie a<br />
periodice<br />
ale Comitetului Politic<br />
Consultativ erau un prilej<br />
binevenit pentru liderii sovietici<br />
de a lansa diatribe \mpotriva<br />
«imperialismului agresiv»<br />
liderului de la Kremlin, un amestec de<br />
]ar autocrat [i mujic bonom.<br />
Creat \n mai 1955, ca o replic` la<br />
intrarea RFG \n NATO, Tratatul de la<br />
Var[ovia nu a fost, \n primii s`i ani de<br />
existen]`, dec#t o structur` care \i<br />
permitea lui N.S. Hru[ciov, liderul<br />
sovietic al epocii, s` simuleze o<br />
consultare \ntre URSS [i statele<br />
”” Reuniunile<br />
<br />
Lucian DR~GHICI<br />
satelite, \n domeniul politico-militar. |n<br />
acest sens, semnificativ este faptul c`<br />
p#n` \n 1961 are loc doar o singur`<br />
manevr` militar` comun` a statelor<br />
membre ale Tratatului. Sovieticii nu au<br />
f`cut nici o \ncercare serioas` \n sensul<br />
unei alian]e militare func]ionale, cu<br />
excep]ia integr`rii teritoriilor esteuropene<br />
\n sistemul de ap`rare<br />
aerian.<br />
|n schimb, reuniunile periodice ale<br />
Comitetului Politic Consultativ, forul cel<br />
mai \nalt al Tratatului, constituiau un<br />
prilej binevenit pentru liderii sovietici de<br />
a lansa diatribe \mpotriva<br />
„imperialismului agresiv“ [i de a<br />
prosl`vi „dorin]a de pace“ a ]`rilor<br />
socialiste.<br />
|n acest sens, Declara]ia statelor<br />
participante la Tratatul de la Var[ovia,<br />
adoptat` la [edin]a Comitetului Politic<br />
Consultativ din 24 mai 1958, constituie<br />
un exemplu gr`itor \n acest sens.<br />
Aici [i \n paginile 9 [i 10,<br />
imagini inedite cu<br />
Gheorghe Gheorghiu-Dej,<br />
generalii Emil Bodn`ra[,<br />
Leontin S`l`jan [i Nicolae<br />
Ceau[escu, ofi]eri [i generali<br />
rom#ni [i sovietici,<br />
cu prilejul unei aplica]ii cu<br />
trupe, la \nceputul anilor<br />
’50.<br />
1 (27) 2005 document
Redactat \n „savurosul“ limbaj de lemn<br />
al epocii, textul Declara]iei ne relev`<br />
principalele teze folosite de propaganda<br />
sovietic` pentru demonizarea adversarului<br />
[i promovarea unei imagini pozitive<br />
despre sine. De altfel, anul 1958 se<br />
\ncadreaz` \ntr-o perioad` de av#nt a<br />
propagandei sovietice, perioad` ce a<br />
debutat cu lansarea pe orbita circumterestr`,<br />
la 4 octombrie 1957, a primului<br />
satelit artificial, Sputnik 1, ale c`rui<br />
semnale audio, transmise spre P`m#nt,<br />
erau receptate ca o dovad` a superiorit`]ii<br />
or#nduirii socialiste fa]` de agonizantul<br />
capitalism. Ulterior, Iuri Gagarin,<br />
\n 1961, [i Valentina Tere[kova, \n<br />
1963, au adus noi puncte \n „meciul<br />
spa]ial“ sovieto-american, doar aselenizarea<br />
americanilor, la 20 iulie 1969,<br />
reduc#nd la t`cere corul elogiatorilor<br />
superiorit`]ii sovietice \n domeniul<br />
zborurilor cosmice.<br />
Pe planul politicii interne sovietice,<br />
1958 a reprezentat anul consolid`rii<br />
puterii lui N.S. Hru[ciov care, dup` ce<br />
z`d`rnice[te tentativa „grupului<br />
antipartinic Malenkov – Molotov“ de a-l<br />
r`sturna de la conducerea PCUS,<br />
preia, la 26 martie 1958, [i func]ia de<br />
prim-ministru, la fel cum procedase [i<br />
Stalin, la 6 mai 1941, principiul<br />
„conducerii colective“, promovat chiar<br />
de Hru[ciov, primind astfel o grea<br />
lovitur`.<br />
Bine consolidat pe plan intern, N.S.<br />
Hru[ciov ini]iaz` o politic` extern`<br />
agresiv`, care se va finaliza cu<br />
ridicarea Zidului Berlinului, \n 1961, [i<br />
„criza rachetelor“, din 1962. De altfel,<br />
chiar \n 1958, liderul sovietic face<br />
c#teva mut`ri diplomatice importante<br />
prin consolidarea rela]iilor cu Gamal<br />
Abdel Nasser, pre[edintele Republicii<br />
Arabe Unite, [i declan[area, la 10<br />
noiembrie, a unei noi crize a Berlinului.<br />
|n cadrul rela]iilor din interiorul<br />
blocului socialist, anul 1958 este<br />
martorul unei noi r`ciri a rela]iilor<br />
sovieto-iugoslave, precum [i a primelor<br />
simptome ale viitoarei schisme<br />
sovieto-chineze. |n acest context,<br />
evocarea \n textul Declara]iei a<br />
„unanimit`]ii guvernelor prezente la<br />
Consf`tuire \n aprecierea situa]iei<br />
interna]ionale, c#t [i \n privin]a c`ilor de<br />
consolidare a p`cii“ este doar o dulce<br />
ipocrizie, \n perioada imediat urm`toare<br />
liderii comuni[ti chinezi decret#nd c`<br />
teza coexisten]ei pa[nice este o tez`<br />
revizionist`, \n contradic]ie cu<br />
dogmele staliniste.<br />
document 2005 1 (27)<br />
La fel de „sincer“ este tratat` [i<br />
problema reunific`rii Germaniei, a c`rei<br />
rezolvare este \ntrev`zut` printr-un<br />
acord rezultat din negocieri directe \ntre<br />
cele dou` state germane, f`r`<br />
interferen]a Marilor Puteri. |n realitate,<br />
„nuca tare“ a reunific`rii germane era<br />
problema alegerilor libere care ar fi<br />
\nl`turat de la putere regimul comunist<br />
din RDG.<br />
studii/documente<br />
M`surile de diminuare a efectivelor<br />
militare ale statelor din Tratatul de la<br />
Var[ovia sunt prezentate pe larg \n<br />
Declara]ie: „]`rile socialiste din Europa<br />
[i Asia au dat nu pu]ine dovezi ale<br />
bun`voin]ei lor [i ale n`zuin]ei lor spre<br />
colaborare cu celelalte state, în<br />
interesul consolid`rii p`cii între<br />
popoare. To]i participan]ii la Tratatul de<br />
la Var[ovia au efectuat în repetate<br />
rînduri în mod unilateral reducerea<br />
for]elor lor armate, al c`ror efectiv,<br />
începînd din 1955, a fost redus în total<br />
cu 2.477.000 de oameni. În mod<br />
corespunz`tor au fost reduse, de<br />
asemenea, armamentul, mijloacele<br />
tehnice militare [i cheltuielile acestor<br />
]`ri pentru ap`rare“. |n contrapondere,<br />
SUA erau acuzate c` doreau \narmarea<br />
nuclear` a tuturor ]`rilor NATO, inclusiv<br />
a Germaniei Federale. De fapt, SUA [i<br />
Marea Britanie doreau s`-[i p`streze<br />
exclusivitatea controlului armamentului<br />
nuclear \n cadrul NATO, acest lucru<br />
duc#nd la o r`cire a rela]iilor cu Fran]a<br />
lui Charles de Gaule, proces care a dus<br />
la ie[irea Fran]ei din structurile militare<br />
NATO, \n 1966.<br />
Retragerea trupelor sovietice din<br />
Rom#nia este prezentat` \n contextul<br />
m`surilor de dezarmare luate,<br />
unilateral, de Tratat: „participan]ii la<br />
consf`tuire au luat cuno[tin]` [i au<br />
discutat propunerea guvernului sovietic<br />
pus` de acord cu guvernul Republicii<br />
Populare Rom#ne privind retragerea de<br />
pe teritoriul Republicii Populare<br />
Rom#ne a trupelor sovietice sta]ionate<br />
acolo în conformitate cu Tratatul de la<br />
9
studii/documente<br />
Var[ovia. Participan]ii la consf`tuire<br />
aprob` aceast` propunere [i î[i<br />
exprim` convingerea c` ea va fi primit`<br />
de toate popoarele ca o nou` dovad` a<br />
politicii consecvente iubitoare de pace<br />
a ]`rilor socialiste.“ {i acest lucru<br />
demonteaz`, credem noi, acele opinii<br />
potrivit c`rora decizia retragerii ar fi fost<br />
luat` de Hru[ciov doar \n urma lobbyului<br />
f`cut de partea rom#n` prin<br />
diverse mijloace pitore[ti („chefuri“<br />
v#n`tore[ti [.a.), conduc`torul sovietic<br />
fiind un politician prea versat pentru a<br />
lua astfel de decizii importante doar pe<br />
considerente afective. |n realitate,<br />
retragerea trupelor sovietice din<br />
Rom#nia era o component` a unui plan<br />
mai larg de reducere a cheltuielilor<br />
militare sovietice, deoarece, pe de o<br />
parte, dup` momentul Budapesta 1956,<br />
era clar faptul c` occidentalii nu vor<br />
interveni militar \n sfera de influen]`<br />
sovietic` din estul Europei, iar pe de<br />
alt` parte, sovieticii aveau nevoie de<br />
fonduri pentru dezvoltarea<br />
armamentului neconven]ional [i a<br />
programului spa]ial.<br />
De o ironie crud` este etichetarea<br />
Tratatului ca o „pav`z` de n`dejde a<br />
securit`]ii [i independen]ei“ statelor<br />
participante, precum [i acuza]ia c`<br />
„cercurile conduc`toare ale unor puteri<br />
din NATO, exprim#ndu-[i în vorb`<br />
A very useful instrument used by the communist regime, as an<br />
ideological component of the Cold War, was the pacifist propaganda.<br />
The fight for peace of the "socialist camp" and "progressive intellectuals"<br />
against the "warmongers" - collocation through that was<br />
defined, the occidental leadership - was a "Trojan horse" used by<br />
Soviet Union. In this way, The Declaration of the states participated<br />
10<br />
dorin]a de a duce tratative încununate<br />
de succes, în fapt fac totul pentru a<br />
complica convocarea conferin]ei la<br />
nivel înalt, dac` nu chiar pentru a se<br />
eschiva de la convocarea unei<br />
asemenea conferin]e. În acest scop,<br />
este prezentat` problema ticluit`<br />
privind a[a-numita situa]ie din ]`rile<br />
Europei R`s`ritene, adic` o problem`<br />
care, în realitate, nu exist`. Participan]ii<br />
la consf`tuire resping orice fel de<br />
discutare a acestei probleme ca un<br />
1958. The Warsaw Pact and Peace's Rhetoric<br />
amestec inadmisibil în treburile interne<br />
ale statelor suverane, incompatibil cu<br />
dreptul interna]ional [i Carta O.N.U.<br />
Statele participante la consf`tuire<br />
declar` c` nu vor admite nici un fel de<br />
amestec în afacerile interne ale ]`rilor<br />
lor, ale c`ror popoare au p`[it ferm [i<br />
definitiv pe calea construirii<br />
socialismului [i sunt deplin hot`r#te s`<br />
apere munca popoarelor lor,<br />
securitatea lor de orice fel de uneltiri<br />
din afar`". Aceste afirma]ii erau f`cute<br />
la nici doi ani de la \n`bu[irea \n s#nge<br />
a revolu]iei maghiare [i cu nici o lun`<br />
\nainte de executarea, la 16 iunie 1958,<br />
a lui Imre Nagy [i a lui Pal Maleter.<br />
|n finalul Declara]iei se propune<br />
\ncheierea unui pact de neagresiune<br />
\ntre Tratatul de la Var[ovia [i NATO<br />
care s` garanteze, printre altele, [i<br />
„ab]inerea de la orice amestec reciproc<br />
\n afacerile interne“, o prevedere des<br />
invocat` de statele totalitare pentru a-[i<br />
men]ine sistemul de represiune asupra<br />
propriilor cet`]eni.<br />
Am \ncercat, \n aceste r#nduri, s`<br />
prezent`m doar unele din tezele care<br />
fac din acest document un instrument<br />
de propagand`, \n care realitatea era<br />
denaturat` de dragul unor dogme care,<br />
ulterior, [i-au dovedit falsitatea. <br />
to the Warsaw Pact, adopted at the Consultative Political<br />
Committee session, on 24 th May 1958, from which we chose the<br />
most significant passages, is a telling example. Written in "savoury"<br />
clichés of the period, the text of the Declaration shows us the most<br />
important theses used by the Soviet propaganda for libeling the<br />
opponent and promoting a positive self-image.<br />
1 (27) 2005 document
S<br />
Un deceniu de la prima extindere a NATO<br />
O aniversare sub observa]ie<br />
fâr[itul celei de-a doua<br />
conflagra]ii mondiale a adus<br />
cu sine amplificarea tensiunilor<br />
politico-militare mai vechi<br />
dintre alia]ii înving`tori, pe fondul<br />
manifest`rii unor interese na]ionale<br />
divergente [i al reac]iilor de team` [i<br />
ostilitate reciproc`.<br />
Liniile de for]` [i echilibru între marii<br />
înving`tori au fost stabilite c`tre<br />
sfâr[itul celei de-a doua conflagra]ii.<br />
Cel mai important eveniment a fost<br />
vizita lui W. Churchill la Moscova, în<br />
octombrie 1944, în timpul c`reia s-a<br />
ajuns la celebrul acord al procentajelor.<br />
Interesat s` men]in` libertatea<br />
comunica]iilor în Mediterana Oriental`<br />
[i Orientul Mijlociu, premierul britanic a<br />
acceptat s` cedeze Uniunii Sovietice,<br />
România [i Bulgaria, în schimbul<br />
Greciei. La aceast` în]elegere sovietobritanic`<br />
s-a raliat apoi [i SUA.<br />
Ulterior, în timpul r`zboiului civil din<br />
Grecia (1944-1947), Stalin a respectat,<br />
în general, în]elegerea convenit` cu<br />
partenerii occidentali, dar a f`cut<br />
presiuni asupra Turciei, cu scopul de a<br />
controla cele dou` strâmtori, Bosfor [i<br />
Dardanele.<br />
Anul 1947 a marcat practic ruptura<br />
în dou` a continentului european.<br />
Expansionismului sovietic în vestul [i<br />
sudul continentului, SUA i-au opus<br />
Doctrina Truman [i Planul Marshall. La<br />
rândul ei, Uniunea Sovietic` [i-a<br />
fundamentat „Doctrina Jdanov“.<br />
La 24 ianuarie 1949, a luat fiin]`<br />
CAER, o reac]ie tardiv` a Moscovei la<br />
Planul Marshall [i la crearea, la 16 aprilie<br />
1948, a Organiza]iei pentru Cooperare<br />
Economic` European` (OECE).<br />
document 2005 1 (27)<br />
În sfâr[it, la 4 aprilie 1949, a luat<br />
fiin]` NATO, compus din 12 membri<br />
(10 ]`ri europene la care s-au ad`ugat<br />
SUA [i Canada).<br />
Prima extindere a Alian]ei Nord-<br />
Atlantice a avut loc în 1952 [i a inclus<br />
admiterea, concomitent`, a Turciei [i a<br />
”<br />
Greciei. Rela]iile dintre cele dou` ]`ri<br />
care au cunoscut în trecut momente de<br />
tensiune (a se vedea r`zboiul grecoturc<br />
din anii 1919-1922), nu s-au<br />
îmbun`t`]it în perioada postbelic`, dar<br />
amenin]area sovietic` [i necesitatea<br />
consolid`rii flancului sudic al NATO au<br />
impus admiterea lor concomitent` în<br />
organiza]ie.<br />
În 1962, NATO a s`rb`torit<br />
împlinirea unui deceniu de la acest<br />
eveniment printr-o suit` de ceremonii<br />
[i reuniuni. Cu acest prilej, s-au luat în<br />
dezbatere [i probleme ale vie]ii<br />
interna]ionale: criza Berlinului (1961),<br />
reluarea tratativelor de dezarmare<br />
nuclear` dintre SUA [i URSS, rela]iile<br />
cu Republica Popular` Chinez` etc.<br />
Aceast` aniversare s-a petrecut<br />
sub o atent` observa]ie a diploma]iei<br />
române, interesat`, în special, de<br />
studii/documente<br />
Colonel dr. Petre OTU<br />
Institutul pentru Studii Politice de Ap`rare [i Istorie Militar`<br />
”Rom#nia, în cadrul<br />
Tratatului de la Var[ovia,<br />
se g`sea într-o pozi]ie<br />
geopolitic` [i geostrategic`<br />
specific`<br />
<br />
problematica dezb`tut` de oficialii<br />
NATO. Interesul Bucure[tilor pentru<br />
reuniunea de la Atena era de în]eles<br />
având în vedere c` R`zboiul rece se<br />
g`sea în plin` desf`[urare, iar<br />
confruntarea dintre cele dou` blocuri<br />
era acut`.<br />
Mai exista [i un alt motiv pentru<br />
care regimul comunist din România era<br />
preocupat de evolu]iile din regiunea<br />
balcanic`. }ara noastr` se g`sea într-o<br />
pozi]ie geopolitic` [i geostrategic`<br />
specific`, în cadrul Tratatului de la<br />
Var[ovia, fiind înconjurat` numai de<br />
]`ri socialiste. Prin urmare, armata<br />
român` era dispus` în e[alonul doi al<br />
dispozitivului operativ strategic al<br />
for]elor militare ale Tratatului de la<br />
Var[ovia, intervenind pe direc]iile<br />
greac`-turc` [i nord-italian`. Desigur,<br />
detaliile planific`rii strategice la nivelul<br />
Pactului de la Var[ovia sunt, înc`,<br />
sumar studiate, accesul la acest tip de<br />
documente fiind cvasiinterzis.<br />
În cele ce urmeaz`, prezent`m<br />
dou` documente importante – un<br />
raport al misiunii diplomatice de la<br />
Atena despre modul cum a fost<br />
s`rb`torit` aniversarea admiterii în<br />
NATO a celor dou` state [i un<br />
documentar despre bazele americane<br />
de pe teritoriul elen.<br />
Dup` opinia mea, ele sunt m`rturii<br />
care intr` în categoria feedback-ului,<br />
fiind semnificative pentru întregirea<br />
imaginii celuilalt în aceast` inedit`<br />
confruntare care a fost R`zboiul rece.<br />
11
studii/documente<br />
AMBASADA REPUBLICII POPULARE ROMÂNE<br />
Atena, 9 mai 1962<br />
12<br />
C`tre<br />
MINISTERUL AFACERILOR EXTERNE<br />
Direc]ia a II-a Rela]ii<br />
RAPORT<br />
asupra lucr`rilor sesiunii NATO de la Atena,<br />
4-6 Mai 1962<br />
Între 4-6 mai a.c., la Atena, au avut loc lucr`rile sesiunii<br />
NATO, cu care ocazie Grecia [i Turcia au subliniat<br />
aniversarea a 10 ani de la aderarea lor la Pactul Nord-Atlantic.<br />
La lucr`rile sesiunii au participat mini[trii de Externe [i<br />
mini[trii de R`zboi ai celor 15 state membre ale NATO,<br />
înso]i]i de un num`r mare de consilieri militari, politici [i<br />
economici.<br />
Practic, lucr`rile NATO au început la 3 mai, prin<br />
consf`tuirea mini[trilor de R`zboi [i au durat [i pe data de 6<br />
mai, dup` emiterea comunicatului final.<br />
Deschiderea oficial` a sesiunii a avut loc la 4 mai 1962,<br />
printr-o [edin]` festiv`<br />
]inut` în parlamentul<br />
grec unde au ]inut<br />
discursuri:<br />
C. Karamanlis,<br />
primul ministru grec;<br />
Ferdium Cemal<br />
Erkin, pre[edinte de<br />
onoare al Consiliului<br />
NATO;<br />
D. Stiker,<br />
secretar general [i<br />
I. Situa]ia politic` interna]ional`.<br />
La acest punct de pe ordinea de zi, aten]ia general` a fost<br />
atras` de discursul secretarului de stat american, Rusk, care a<br />
in<strong>format</strong> despre situa]ia din diferite regiuni ale globului ca:<br />
Extremul Orient, Africa [i America Latin`, precum [i raportul<br />
acestuia privind convorbirile dintre SUA [i URSS în problema<br />
Berlinului.<br />
Mini[trii de Externe ai Belgiei, Olandei [i Portugaliei au<br />
criticat SUA în ce prive[te pozi]ia acesteia fa]` de situa]ia din<br />
Congo, Iranul de Vest [i Angola.<br />
John Rigos, corespondentul unor publica]ii americane [i<br />
secretarul Uniunii coresponden]ilor str`ini din Grecia, ne-a<br />
ar`tat c` în prima parte a discursului s`u, Rusk, referindu-se la<br />
situa]ia din Extremul Orient, ar fi afirmat c` oricare ar fi evolu]ia<br />
rela]iilor dintre URSS [i R.P. Chinez`, „Occidentul nu se poate<br />
a[tepta la nimic pozitiv pentru el“.<br />
În leg`tur` cu situa]ia în diferite regiuni ale lumii, sesiunea<br />
NATO a îns`rcinat pe mini[trii lor de R`zboi s` se întruneasc`<br />
pentru a prezenta propunerile lor pe linie militar`.<br />
În ce prive[te discu]iile referitoare la Berlin s-a putut<br />
constata c` în sânul NATO exist` numeroase contradic]ii. S-a<br />
desprins, din nou, faptul c` Fran]a [i RFG nu privesc pozitiv<br />
tratativele dintre SUA [i URSS.<br />
{eful serviciului de pres` al NATO, francezul I. Fortier, la o<br />
conferin]a de pres`,<br />
referindu-se la discursurile<br />
mini[trilor<br />
Afacerilor Externe ai<br />
Fran]ei [i RFG în<br />
aceast` problem`, a<br />
citat urm`toarele:<br />
Couve de Murville:<br />
„Nu am nimic de<br />
obiectat în privin]a<br />
schimburilor de vederi<br />
cu URSS, îns` atrag<br />
pre[edinte al Consiliului<br />
NATO.<br />
Protocolul de aderare a Greciei [i Turciei la NATO, 18 februarie 1952.<br />
|n pagina 11, fotografia oficial` de la finalul \ntrunirii Consiliului Nord-Atlantic la nivelul<br />
aten]ia prietenilor<br />
americani ca acestea s`<br />
În discursurile mini[trilor de Externe [i ai Ap`r`rii din ]`rile membre NATO (Atena, Grecia, 4 mai 1962).<br />
nu se transforme în<br />
]inute, to]i cei de mai<br />
tratative”.<br />
sus s-au dedat la<br />
Schröder: „Nu<br />
atacuri [i calomnii împotriva URSS [i a comunismului, în obiectez în privin]a schimbului de vederi dintre SUA [i URSS,<br />
general, cerând intensificarea înarm`rii NATO.<br />
îns` acestea s` nu se transforme în tratative”.<br />
Karamanlis, în discursul s`u, a subliniat ata[amentul În leg`tur` cu discursul ministrului Afacerilor Externe al<br />
Greciei fa]` de SUA [i a cerut ca NATO s` acorde ajutor RFG, corespondenta agen]iei de pres` a RFG, Dipgen Ursula,<br />
Greciei, deoarece astfel se va sprijini [i lupta pe care guvernul ne-a relatat c` Schröder ar fi aprobat toate punctele prev`zute în<br />
o duce împotriva comunismului pe plan intern. Totodat`, a planul propus de S.U.A. în problema Berlinului, îns` a subliniat<br />
cerut intensificarea înarm`rilor [i perfec]ionarea c` în nici un caz s` nu se recunoasc` RDG.<br />
armamentului NATO, l`sând s` se întrevad` regretul s`u S. Modiano, corespondentul agen]iei Reuters, referindu-se<br />
pentru faptul c` puterile occidentale nu au folosit la cele de mai sus, ne-a spus c` RFG a adoptat aceast` pozi]ie<br />
superioritatea lor militar`, pe care ar fi avut-o la sfâr[itul celui pentru a l`sa impresia unei linii politice mai maleabile [i a nu fi<br />
de-al doilea r`zboi mondial împotriva URSS.<br />
acuzat de instigarea Fran]ei împotriva liniei politice externe<br />
Ordinea de zi a sesiunii NATO a fost urm`toarea:<br />
adoptate de SUA. De altfel, a precizat c` aceast` condi]ie a lui<br />
I. Situa]ia politic` interna]ional`.<br />
Schröder poate fi apreciat` ca o respingere a planului american<br />
II. Politica militar` NATO.<br />
pentru Berlin.<br />
III. Probleme economice.<br />
T. Philidis, consilier la Direc]ia Presei Externe [i redactor-<br />
Din documentele date publicit`]ii de Serviciul de [ef adjunct la ziarul „Katimerini“, ne-a afirmat c` numai<br />
Informa]ii NATO, din conferin]ele de pres` ale NATO, de]inerea monopolului armamentului atomic de c`tre SUA<br />
precum [i din munca de rela]ii desf`[urat` de noi în rândul men]ine unitatea NATO în forma actual`.<br />
coresponden]ilor acredita]i pe lâng` serviciul de pres` al Philidis [i Mario Modiano, corespondent al ziarului „New<br />
NATO în timpul sesiunii, au rezultat urm`toarele:<br />
York Times“, au afirmat c` Fran]a [i RFG sunt de mult<br />
1 (27) 2005 document
nemul]umite de faptul c` SUA caut` s`-[i impun` politica sa<br />
asupra ]`rilor occidentale din Europa, iar recentele convorbiri<br />
cu guvernul URSS, în care guvernul american a discutat [i în<br />
numele Occidentului, au accentuat mai mult aceste<br />
nemul]umiri.<br />
Ca urmare, Fran]a [i RFG depun o activitate diplomatic`<br />
intens` pentru a-[i atrage de partea lor câ]i mai mul]i aderen]i<br />
din rândul statelor capitaliste europene. Atitudinea Fran]ei<br />
reflect`, în fond, adânca nemul]umire a lui de Gaulle, c` nu<br />
poate s` preia în coali]ia atlantic` rolul de [ef al unei mari puteri<br />
conduc`toare în NATO.<br />
II. Politica militar` a NATO<br />
A[a dup` cum rezulta din comunicatul final, o preocupare<br />
principal` la aceast` sesiune a constituit-o ideea francez`,<br />
sus]inut` [i de RFG, ca NATO s` devin` o nou` putere nuclear`<br />
independent`.<br />
Acest lucru ar fi presupus crearea unei for]e nucleare a<br />
blocului NATO, control [i participare la decizia de folosire a<br />
armamentului nuclear al SUA aflat în Europa, de c`tre o comisie<br />
în care ar fi intrat principalele ]`ri imperialiste din Europa.<br />
Desigur c` realizarea acestei idei ar fi însemnat reducerea<br />
importan]ei SUA în stabilirea liniei politice [i militare a<br />
organiza]iei NATO.<br />
Polichroniades, redactor diplomatic la ziarul To Vima, [i<br />
Gh. Drossos, fost ministru, acum redactor la ziarul Ethnos, sunt<br />
de p`rere [i ei c` eforturile Fran]ei [i RFG pe linia cre`rii for]ei<br />
nucleare a NATO urm`resc de fapt preluarea ini]iativei în<br />
problemele politice [i militare ale NATO.<br />
SUA au încercat s` lini[teasc` spiritele, acceptând s` pun` la<br />
dispozi]ia ]`rilor NATO planuri privind locul unde sunt instalate<br />
aceste baze [i informa]ii privind tipul armelor respective.<br />
Jean Schwoebel – corespondentul ziarului francez Le Monde<br />
– ne-a in<strong>format</strong> c`, la acest punct de pe ordinea de zi, au fost<br />
discu]ii contradictorii [i între SUA [i Anglia.<br />
Anglia a sus]inut, ca linie a înarm`rii NATO, m`rirea<br />
produc]iei de arme atomice tactice în dauna armatei [i<br />
armamentului clasic, pe când SUA a fost pentru m`rirea<br />
produc]iei de armament clasic pentru parteneri, paralel cu<br />
perfec]ionarea [i l`rgirea produc]iei de arme atomice în<br />
exclusiva proprietate a SUA.<br />
SUA a documentat c` declan[area unui r`zboi atomic cu<br />
arme tactice ar însemna, de fapt, dezl`n]uirea unui r`zboi<br />
nuclear unde, în mod firesc, se vor folosi toate tipurile de arme<br />
atomice.<br />
Se pare c` a învins punctul de vedere american. Ziaristul<br />
Polichroniades ne-a relatat c` la Consiliul NATO au fost depuse<br />
spre aprobare 20 de planuri privind tipuri noi de armament<br />
clasic, printre care planul britanic de construire a unui tip de<br />
avion cu decolare vertical`, un nou tip de avion de transport<br />
militar etc.<br />
Totodat`, SUA a acceptat s` pun` la dispozi]ia NATO<br />
submarine dotate cu rachete POLARIS.<br />
Coresponden]ii de pres`, participan]i la sesiunea NATO, au<br />
apreciat c`, de[i SUA a respins ideea prin care NATO ar fi<br />
urmat s` devin` o nou` putere nuclear` independent`, totu[i<br />
hot`rârile ce s-au luat în privin]a controlului armamentului<br />
atomic marcheaz` o cedare fa]` de presiunile Fran]ei, R.F.G. [i<br />
a altor ]`ri NATO din Europa.<br />
Corespondentul ziarului vest-german Suddeutsch Zeitung,<br />
George Mergl, dup` distribuirea comunicatului final s-a<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
manifestat nemul]umit, spunând c` SUA nu renun]` la politica<br />
sa de dictatur` în interiorul NATO [i c` acordarea submarinelor<br />
Polaris nu schimb` fondul problemei, deoarece dreptul de a<br />
dispune de aceste submarine revine SUA.<br />
III. Probleme economice<br />
La acest punct de pe ordinea de zi, au predominat cererile<br />
Greciei [i Turciei de a li se acorda ajutor.<br />
Un efort deosebit în acest sens l-a depus guvernul grec.<br />
Acesta a avut de înfruntat [i avizul negativ al comisiei celor trei<br />
„în]elep]i“, în frunte cu Edgar Faure, care a studiat, din<br />
îns`rcinarea NATO, situa]ia economic` a Greciei [i a Turciei.<br />
Ministrul de Externe grec a luat cuvântul de mai multe ori,<br />
subliniind, de fiecare dat`, situa]ia economic` dificil` a Greciei.<br />
A[a cum ne-a declarat într-o convorbire Ph. Morphis,<br />
subdirector la Direc]ia Presei Exterioare de pe lâng`<br />
Pre[edin]ia Consiliului de Mini[tri, Averof a argumentat c`<br />
aceast` situa]ie se datore[te cheltuielilor militare excesive ale<br />
Greciei pe linie militar`, în interesul NATO.<br />
Averof ar fi explicat ca for]ele armate ale Greciei num`r`<br />
aproape 300.000 oameni, fa]` de 80.000 cât ar fi normal, iar<br />
deficitul anual, ce provine numai din cauza cheltuielilor<br />
militare, se ridic` la 65 de milioane de dolari.<br />
Dup` cum a relatat Morphis, ministrul de Externe grec a<br />
prezentat documente din care ar rezulta c` Iugoslavia are<br />
anumite planuri în privin]a Macedoniei.<br />
În felul acesta, Averof a încercat s` demonstreze necesitatea<br />
unor for]e armate chiar sporite [i reutilate la nivelul tehnicii<br />
militare actuale, fapt ce corespunde [i intereselor NATO.<br />
De[i SUA au sus]inut reglementarea în cadrul sesiunii a<br />
problemei ajutor`rii ]`rilor NATO, slab dezvoltate totu[i, în ce<br />
prive[te Grecia lucr`rile au luat sfâr[it numai prin<br />
recomandarea necesit`]ii acord`rii unui ajutor.<br />
De altfel, la conferin]a de pres` ce a avut loc dup` emiterea<br />
comunicatului final, la o întrebare ce i s-a pus lui Stiker, acesta<br />
a r`spuns c` recomandarea respectiv` de ajutorare a Greciei, în<br />
ciuda avizului negativ al lui Faure, a avut loc [i ca urmare a unor<br />
argument`ri suplimentare prezentate de guvernul grec, care nu<br />
sunt de natur` public`.<br />
Recomandarea ajutor`rii Greciei de c`tre un consor]iu ce<br />
urmeaz` s` ia fiin]` [i care va aprecia dac`, când [i în ce m`sur`<br />
este necesar ajutorul, se considera ca un e[ec al politicii<br />
guvernului grec, mai ales dac` avem în vedere faptul c` Turciei<br />
i se va aproba urgent un ajutor de 300 milioane dolari, propus<br />
de Faure.<br />
Apare interesant` pozi]ia lui Stiker care în conferin]a de<br />
pres` nu a menajat actualul guvern grec, amintind de câteva ori<br />
c` Grecia mai are de pl`tit [i datorii vechi, dinainte de r`zboi.<br />
Ziari[tii Drosos [i Philidis ne-au in<strong>format</strong> c` [i pe tema<br />
ajutorului economic între SUA [i RFG au avut loc contradic]ii<br />
serioase, americanii au ridicat din nou problema ajutor`rii<br />
Greciei din partea Germaniei de Vest prin intermediul NATO.<br />
RFG a refuzat acest lucru, declarând c` va acorda ajutor Greciei<br />
numai în m`sura în care acest lucru îl va putea realiza prin<br />
tratative directe cu guvernul grec, lucru ce atrage, desigur,<br />
exercitarea [i înt`rirea influen]ei vest-germane asupra Greciei.<br />
RFG a manevrat în interesul ei hot`rârea Consiliului NATO<br />
de a se da ajutor Greciei, astfel ca banii s` apar` ca fiind da]i<br />
direct de guvernul vest-german [i nu sub eticheta NATO.<br />
Grecia întâmpin` mari dificult`]i economice, mai ales în<br />
domeniul investi]iilor. Suma de 125 milioane dolari, ce urma s`<br />
13
studii/documente<br />
o primeasc` Grecia ca urmare a asocierii sale la Pia]a Comun`,<br />
întârzie ca urmare a hot`rârii Italiei de a amâna ratificarea<br />
tratatului de asociere pân` la 1 ianuarie 1963.<br />
În aceast` situa]ie, chiar a doua zi dup` încheierea lucr`rilor<br />
Consiliului NATO, Schröder [i Straus au vizitat pe Karamanlis<br />
[i, dup` ce au mul]umit pentru sprijinul dat de Grecia RFG-ului<br />
în problema Berlinului, i-au propus un împrumut de 200 de<br />
milioane de m`rci.<br />
În cazul c` guvernul va accepta acest împrumut, RFG va<br />
face un pas important pe calea scopului urm`rit de a-[i<br />
consolida pozi]iile sale în Grecia.<br />
Sesiunea de prim`var` a mini[trilor de Externe [i de R`zboi<br />
NATO s-a caracterizat prin folosirea unui ton mai moderat la<br />
adresa lag`rului socialist. Linia prezentat` de SUA a fost<br />
considerat` ca fiind o linie mai supl`, de men]inere a<br />
contactelor Est-Vest [i a întrunit aprobarea reprezentan]ilor<br />
celorlalte state din NATO. Aceasta se referea la continuarea<br />
contactelor cu Uniunea Sovietic` în problema Berlinului [i a<br />
Germaniei. NATO se solidarizeaz` cu pozi]ia SUA, la Conferin]a<br />
dezarm`rii de la Geneva. În ce prive[te înarmarea atomic` a<br />
NATO, SUA, sprijinit` de alte puteri, au refuzat s`-i acorde<br />
direct astfel de arme [i au manevrat pentru crearea unei<br />
comisiuni de informare [i colaborare reciproc`.<br />
Pre[edintele Statelor Unite îns` r`mâne [i pe mai departe<br />
singurul care ar putea hot`rî folosirea armelor atomice pentru<br />
un eventual conflict.<br />
În domeniul armamentelor clasice, tendin]ele agresive<br />
NATO s-au manifestat ca [i mai înainte, f`cându-se presiuni din<br />
14<br />
partea Statelor Unite pentru ca partenerii s`i s` nu sl`beasc` cu<br />
nimic efortul lor militar ofensiv.<br />
În actuala Sesiune au continuat s` se manifeste [i s` se<br />
adânceasc` contradic]iile – în diferite domenii – între puterile<br />
NATO, cu toate c` ele nu au luat aspectul de lupt` deschis`, a[a<br />
cum s-a întâmplat la Sesiunea NATO din decembrie 1961.<br />
Ambasador<br />
M. B`l`nescu<br />
<br />
Secretar III<br />
Ionescu Mihai<br />
NOT~ DESPRE BAZELE {I ACTIVITATEA NATO |N GRECIA<br />
Grecia [i Turcia, prin a[ezarea lor geografic`, prin dificila<br />
lor situa]ie intern`, dar, mai ales, prin faptul c` pot oferi în<br />
condi]ii avantajoase un num`r important de divizii, relativ gata<br />
de a servi interese str`ine, determin` conducerea politic` [i<br />
militar` a principalelor ]`ri imperialiste s` acorde acestor ]`ri un<br />
interes deosebit. Acest interes s-a manifestat în primul rând din<br />
partea pre[edintelui Kennedy, care în fa]a Congresului a<br />
afirmat c` interesele SUA cer ca, în ceea ce prive[te Grecia [i<br />
Turcia, ajutorul american trebuie s` se manifeste sub toate<br />
formele, deoarece în aceast` zon` a lumii „presiunea<br />
comunismului este mai puternic`...“. În ultimii ani, asist`m la o<br />
intensificare complex` a infiltra]iei capitalului [i a influen]ei<br />
1 (27) 2005 document
militarismului vest-german, care a g`sit în aceste ]`ri adep]i în<br />
politic` [i interesa]i în ob]inerea de DM.<br />
În cazul Greciei, ca membr` a NATO, nu este greu de ar`tat<br />
rolul acesteia în cadrul planurilor agresive ale alian]ei. De altfel,<br />
atât conduc`torii de r`spundere ai NATO, cât [i guvernan]ii<br />
greci, începând cu primul ministru Karamanlis, au ar`tat, în<br />
repetate rânduri, „argumentele“ orient`rii agresive ale acesteia,<br />
cât [i r`spunderile pe plan militar strategic, printre care:<br />
a) Pozi]ia geografic`, de direct` vecin`tate cu ]`ri ce apar]in<br />
lag`rului socialist, respectiv R.P. Bulgaria;<br />
b) Flancul de sud-est al NATO, în caz de conflict, va fi unul<br />
dintre punctele cele mai vulnerabile, ]inând cont de situa]ia<br />
intern` confuz` din Turcia [i nestabil` din Grecia;<br />
c) În caz de conflict militar, dac` situa]ia din Iugoslavia<br />
poate deveni periculoas`, prin Grecia s-ar putea organiza<br />
ac]iunile necesare NATO;<br />
d) Apropierea de strâmtorile prin care se poate p`trunde în<br />
Mediterana, faptul c` posed` nenum`rate insule care pot servi<br />
NATO etc.<br />
Concluzia care se trage, atât de c`tre conducerea militar` a<br />
NATO, cât [i de c`tre comandamentul grec este necesitatea de<br />
a se trece la înarmarea [i instruirea armatei grece[ti pe baza<br />
tehnicii moderne, de preg`tire a teatrului de ac]iuni militare din<br />
timp în vederea planurilor agresive NATO. În acest scop,<br />
militari[tii greci [i str`ini construiesc baze [i depozite militare,<br />
aerodroame strategice, [osele strategice, centre de<br />
transmisiuni, creeaz` o industrie orientat` spre produc]ia de<br />
material militar, fac amenaj`ri de porturi militare etc.<br />
I. Orientarea negativ` a Greciei în problema<br />
dezarm`rii. Bazele militare americane [i vest-germane pe<br />
teritoriul grec<br />
Rezisten]a reprezentan]ilor Greciei la orice idee de<br />
colaborare interna]ional` pentru rezolvarea problemei<br />
dezarm`rii, este cunoscut` atât la ONU, cât [i din modul cum au<br />
fost întâmpinate diferite propuneri de dezarmare, printre care [i<br />
propunerea ]`rii noastre privitoare la crearea unei zone<br />
denuclearizate în Balcani.<br />
Motivul principal care a împins pe guvernan]ii greci s` se<br />
situeze pe pozi]ii negativiste fa]` de orice latur` a problemei<br />
dezarm`rii este în leg`tur` cu acceptarea de c`tre ace[tia de a<br />
avea pe teritoriul grec baze militare americane [i vest-germane,<br />
printre care [i baze nucleare. Principala baz` care are ca<br />
destina]ie final` folosirea de material nuclear în scopuri<br />
agresive NATO, este baza din insula Creta, al c`rui stat major<br />
american se afla în localitatea Gurnes, la circa 15 km est de<br />
ora[ul Iraclion. Aceast` baz`, a[a cum s-a referit [i ziarul Athens<br />
Daily Post, din 18.04.1962, a fost tratat` cu guvernul grec de<br />
generalul american James Van Fleet înc` cu ani în urm`. Planul<br />
ini]ial, dup` cum relateaz` jurnalul, era de a echipa centrul din<br />
Creta cu cele necesare pentru instruirea trupelor NATO în<br />
lansarea rachetelor cu raz` medie (utilizând Tuz Golu sau Lacul<br />
Salt din centrul Anatoliei ca traiectorie) a fost anulat în trecut,<br />
pentru a fi perfec]ionat` racheta continental` Atlas. Rezult` c`<br />
destina]ia centrului a fost conceput` pentru folosirea de rachete<br />
medii [i apoi intercontinentale, care dup` toate concep]iile<br />
militare constituiesc arme strategice agresive de distrugere în<br />
mas`.<br />
Este de subliniat grija cu care guvernan]ii greci au c`utat [i<br />
caut` s` ascund` adev`ratul caracter al bazei NATO din insula<br />
Creta. La început au ap`rut în pres` [tiri alarmante [i proteste<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
Robert Schuman, ministrul Afacerilor Externe al Fran]ei, semneaz`<br />
Tratatul de la Washington prin care s-a \nfiin]at NATO (4 aprilie 1949).<br />
|n pagina 14, Joseph Bech, ministrul Afacerilor Externe al Luxemburgului,<br />
]ine o cuv#ntare cu acela[i prilej.<br />
ale opiniei publice care se întreba cu îngrijorare ce caracter au<br />
lucr`rile pe care americanii le construiesc în Creta. Guvernul a<br />
dat o explica]ie c` este vorba de un centru de cercet`ri<br />
meteorologice [i de cercetare a spa]iului interplanetar [i nu<br />
despre o baz` de rachete. Dar întrucât nu s-a putut g`si nici o<br />
explica]ie care s` justifice cum este posibil ca un asemenea<br />
centru s` coste 50.000.000 $, guvernul a fost nevoit s`<br />
recunoasc` c` este vorba de un centru de instruc]ie al NATO<br />
pentru rachete dirijate. Astfel, declara]ia primului ministru<br />
Karamanlis, f`cut` la 25.06.1962, în parlament, r`spunzând<br />
întreb`rilor lui Venizelos [i Marchezinis, prin care spunea „s-a<br />
declarat în repetate rânduri c` dup` cum se declara înc` o dat`<br />
c` guvernul, pentru cazul bazelor atomice inten]ioneaz` s`<br />
pun` la timp în curent Reprezentan]a Na]ional` [i s` urmeze<br />
procedura impus` de con]inutul conven]iilor“, s-a dovedit f`r`<br />
nici o importan]` practic`. În realitate, guvernul a ascuns atât<br />
parlamentului, cât [i poporului ac]iunile sale.<br />
În sprijinul guvernului, atunci când nu a mai putut fi<br />
ascuns` realitatea [i toat` lumea [tia c` în insula Creta se<br />
construie[te o baz` de rachete, au s`rit ini]iatorii acestei baze<br />
[i, în principal, diferi]i speciali[ti americani. Din cele relatate<br />
de ace[tia în pres`, rezult` c` centrul de rachete NATO din<br />
Creta ar fi o binefacere pentru securitatea [i prosperitatea<br />
economic` a Greciei. „Centrul din Creta – scria ziarul Athenes<br />
Daily Post – va fi echipat la început cu cele necesare pentru<br />
instruirea în lansarea rachetelor Nike Universal-Ajax [i<br />
Hercules sol-aer. Hercules, cu o raz` de 85 mile [i 80.000<br />
picioare în`l]ime, poate intercepta orice avion inamic cu<br />
reac]ie, ce poate dep`[i de trei ori viteza sunetului. De<br />
asemenea, va fi echipat cu cele necesare pentru instruirea<br />
rachetelor sol-aer de tipul Hawk.<br />
15
studii/documente<br />
Centrul NATO din Creta va avea posibilitatea s` instruiasc`<br />
timp de 4 s`pt`mâni câte 4 batalioane de rachete. Circa o mie de<br />
cadre, apar]inând tuturor ]`rilor NATO, pentru a fi instruite, vor<br />
fi în Creta în tot timpul anului.<br />
Cheltuielile pentru construirea acestui centru se vor suporta<br />
în cea mai mare parte din programul infrastructural al NATO.<br />
Cu ocazia Conferin]ei NATO de la Atena, ministrul vestgerman<br />
de R`zboi, Straus, înso]it de Heusinger, au inspectat<br />
din avion centrul din Creta. Folosirea acestui centru de c`tre<br />
militari[tii de la Bonn a fost anun]at` în mod oficial de Înaltul<br />
Comandament (SHAPE) militar NATO de la Paris. [i buletinul<br />
Aussenpolitiche Koresspondenz al Ministerului Afacerilor<br />
Externe al RDG, care a publicat, în acest an, în luna mai, o serie<br />
de date despre bazele comandamentului vest-german din<br />
Europa, printre care a ar`tat [i despre baza din insula Creta.<br />
C` baza de rachete din Creta reprezenta un punct central al<br />
agresiunii o dovede[te [i faptul c` ministrul adjunct al SUA<br />
pentru problemele de avia]ie, general Tsarik, a venit în Grecia,<br />
trecând mai întâi s` inspecteze baza din Creta, întâlnindu-se<br />
acolo cu [eful avia]iei grece[ti, generalul Margaritis.<br />
Dar baze americane ale avia]iei nu se g`sesc numai în insula<br />
Creta, ci [i în alte ora[e ale Greciei. Chiar la Atena exist` o baz`<br />
american` de avia]ie la aerodromul Elinikon. Ma[inile ce<br />
deservesc aceast` baz`, al c`rei num`r este 7.206, se întâlnesc<br />
cu sutele pe bulevardele ora[ului Atena. Pe aerodroamele<br />
Greciei pot fi v`zu]i ofi]eri americani, iar în jurul Atenei exist`<br />
centre militare americane de transmisiuni, care, prin<br />
amplasarea lor, arat` limpede caracterul lor strategic militar.<br />
Depozite ce pot p`stra material nuclear în apropierea unor<br />
aerodroame importante [i graba cu care se construiesc<br />
asemenea obiective în alte puncte ale Greciei, arat` c` NATO,<br />
la ultima sa sesiune, a luat importante m`suri pentru<br />
transformarea rapid` a teritoriului grec într-un cap de pod<br />
atomic, orientat spre ]eluri agresive. Nici for]ele terestre ale<br />
armatei grece[ti nu au fost neglijate, întrucât la par`zile militare<br />
[i cu ocazia diferitelor inspec]ii, au ap`rut în pres` fotografii din<br />
care rezulta grija Comandamentului NATO, pentru a înzestra<br />
armata terestr` cu mijloacele de lupt` moderne [i rachete care<br />
pot folosi înc`rc`turi atomice. Instruirea cu asemenea mijloace<br />
se face de c`tre instructori americani sau de ofi]eri greci care au<br />
f`cut studii militare în SUA sau RFG.<br />
Presa a publicat c` reprezentan]ii militari [i civili ai<br />
guvernului de la Bonn au f`cut cump`r`turi de terenuri \ntinse<br />
în regiunea muntelui Olimp, în regiunea Naplion, cât [i în vestul<br />
Peloponezului pentru amplasarea unor baze militare ale<br />
Bundeswehr-ului.<br />
Grecia a devenit o baz` atomic` a NATO îndreptat`<br />
împotriva ]`rilor socialiste. Fostul ministru liberal grec, dl. L.<br />
Makkas, la o conferin]` ]inut` în luna ianuarie a acestui an la<br />
Asocia]ia cultural` din Elevsina, a spus: „Se impune schimbarea<br />
politicii Greciei, încât s` fie alungate din ]ar` bazele nucleare ale<br />
NATO care vor atrage catastrofa asupra ]`rii noastre din<br />
primele clipe ale unei eventuale ciocniri mondiale“ (Avghi,<br />
16.01.1962).<br />
II. Încadrarea deplin` a for]elor armate terestre,<br />
aeriene [i navale grece[ti în planurile agresive ale NATO<br />
Sunt multe probele care dovedesc c` for]ele armate grece[ti<br />
î[i pierd caracterul lor na]ional, devenind un instrument docil în<br />
mâna militari[tilor armatei. Printre aceste probe sunt vizitele [i<br />
declara]iile vizitatorilor, care ocup` func]ii importante în NATO,<br />
16<br />
caracterul manevrelor ce se desf`[oar` pe teritoriul grec,<br />
m`surile de înzestrare material` cu armament [i tehnic`<br />
modern`, m`surile de prelucrare ideologic` a militarilor [i<br />
altele.<br />
a). Vizitele<br />
În primul rând trebuie amintit` sesiunea NATO care a avut<br />
loc în luna mai, la Atena (3-6 mai 1962), când întreaga<br />
conducere politic` [i militar` a NATO a ]inut consf`tuiri în<br />
modul cel mai secret. Cu aceast` ocazie, peste 800 de militari de<br />
profesie, exper]i militari [i exper]i ai propagandei militariste au<br />
umplut s`lile palatului Zapion, discutând problemele ce priveau<br />
dezvoltarea pe mai departe a politicii r`zboinice a organiza]iei.<br />
M`suri importante au fost luate în problema transform`rii<br />
NATO într-o putere nuclear` independent`, în problema<br />
înzestr`rii [i moderniz`rii armatelor, punându-se un accent<br />
deosebit pe problema înt`ririi armatelor [i bazelor militare ce<br />
cuprind spa]iul balcanic printre care [i înt`rirea armatei<br />
grece[ti. Îns`[i alegerea, ca loc al conferin]ei, a ora[ului Atena<br />
are o semnifica]ie politico-militar` [i psihologic`, care arat`, pe<br />
de o parte, teama imperiali[tilor în ceea ce prive[te<br />
nestabilitatea politic` a ]`rilor din acest spa]iu, precum [i<br />
dorin]a lor de a preg`ti terenul unor noi ac]iuni de „r`zboi rece“<br />
în chestiunile balcanice. Dar vizitele reprezentan]ilor for]elor<br />
agresive au avut loc [i au loc în Grecia, nu numai cu ocazia unor<br />
conferin]e, cât [i pe tot timpul anului, cu o perseveren]` rar<br />
întâlnit` în compara]ie cu alte puncte unde exist` interese ale<br />
NATO. Dac` lu`m una din lunile dinaintea sesiunii NATO<br />
(ianuarie) [i una dup` sesiunea NATO (iulie), ajungem u[or la<br />
o imagine a interesului deosebit acordat de NATO for]elor<br />
armatei grece[ti.<br />
Ianuarie 1962<br />
20.01.62. Generalul Braun, comandant al Grupului NATO de<br />
la Smirna, vine la Atena împreun` cu delegatul grec la acest<br />
comandant, general de brigad` Papaioanu, viziteaz`<br />
conducerea F.A. grece[ti [i are discu]ii în problema instruirii,<br />
organiz`rii [i cre[terii puterii de foc a armatei grece[ti<br />
(Kathimerini, 20.01.62).<br />
26.01.62. Generalul Buss [i conducerea militar` a<br />
ambasadei americane de la Atena, inspecteaz` unit`]i<br />
apar]inând C.I.A. Tricala (Elefteria, 26.01.62).<br />
29.01.62. Sose[te la Atena amiralul Russel, ca nou [ef al<br />
for]elor terestre NATO din Europa de SE. Apoi, acesta a plecat<br />
la Larissa „pentru punerea sa în curent asupra organiz`rii [i<br />
temelor Armatei I [i a Comandamentului 28 al avia]iei tactice,<br />
care sunt direct sub ordinele NATO. Înainte de plecare a avut<br />
un consiliu la Statul Major General, pe care l-a prezidat (To<br />
Vima, 31.01.62).<br />
Iulie 1962<br />
06.07.62. Sose[te la Atena generalul american Willer,<br />
responsabil pentru acordarea de ajutor c`tre ]`rile NATO [i<br />
loc]iitor al comandantului suprem la conducerea F.A.<br />
americane din Europa. S-a discutat problema înzestr`rii armatei<br />
cu materiale de r`zboi de ultimul tip [i a vizitat unit`]i militare.<br />
Generalul „a recunoscut importan]a pe care o are Grecia în<br />
ap`rarea apusului“. (Eleftheria, 7 [i 10.07.62).<br />
11.07.62. Sose[te la Atena generalul de avia]ie Anderson,<br />
ajutor al generalului Norstadt pentru problemele aviatice, care<br />
are discu]ii asupra necesit`]ilor avia]iei grece[ti. (Elefteria,<br />
10.07.62).<br />
11.07.62. Sose[te la Atena, venind din Creta, subsecretarul<br />
1 (27) 2005 document
de stat al avia]iei SUA, Tsarik, [i are discu]ii cu conducerea<br />
avia]iei grece[ti (Elefteria, 10.07.62).<br />
12.07.62. Un [ef de stat major din Bundeswehr-ul german, al<br />
c`rui nume nu a fost publicat, a urm`rit exerci]iul naval de<br />
debarcare din apropierea localit`]ii Pilos, executat de o escadr`<br />
a Flotei a 6-a american` din Mediterana (Athens Daily Post).<br />
29.07.62. La aceast` dat` era a[teptat` sosirea generalului<br />
Braun, comandant al for]elor terestre Grecia-Turcia, pentru<br />
discu]ii cu conducerea F.A. grece[ti.<br />
20.07.62. Sose[te la Atena generalul de avia]ie M. Liman,<br />
care are convorbiri cu ministrul de R`zboi [i vizitarea unit`]ii de<br />
avia]ie (Elefteria, 20.07.62).<br />
Toate aceste exemple arat` c` grija comandamentului<br />
superior NATO, pentru împingerea armatei grece[ti pe f`ga[ul<br />
planurilor agresive are un caracter deosebit [i c` m`surile<br />
militare luate sunt controlate de cele mai competente cadre<br />
dintre militari[tii americani [i vest-germani.<br />
b) Caracterul manevrelor militare NATO pe teritoriul<br />
grec.<br />
Manevrele ce se execut`, de obicei, pe teritoriul Greciei au<br />
în mod invariabil nume americane, purtând amprenta<br />
ini]iatorilor acestora. În anul 1962, numele unora dintre acestea<br />
au fost: SANTERNFIANC, FOLLEX MENTASVEX 48, REGEX<br />
62, etc. Importan]` au îns` nu denumirile manevrelor, ci<br />
caracteristicile lor, scopurile militare urm`rite prin ele.<br />
Principala caracteristic` a manevrelor militare ce au avut loc<br />
pe teritoriul grec, este caracterul lor provocator. Ele se<br />
desf`[oar`, cu rare excep]ii, de-a lungul frontierei cu R.P.<br />
Bulgaria [i antreneaz` nu numai for]ele Greciei [i Turciei, ci [i<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
for]e din alte ]`ri NATO. Un rol deosebit în planurile acestor<br />
manevre provocatoare îl au de obicei „deta[amentele mobile ale<br />
lui NATO“. Astfel, pentru manevra ce era planificat` s` se<br />
desf`[oare în luna aprilie 1962, urmau s` participe „for]ele<br />
mobile“ ale NATO, de sub comanda generalului hitlerist<br />
Speidel, comandant al For]elor terestre ale Europei centrale.<br />
„For]a mobil`“ urma s` fie înzestrat` [i cu rachete atomice de<br />
tip Honest John sau de alt tip asem`n`tor (To Vima, 13.01.62).<br />
Chiar numai prezen]a lui Speidel la conducerea acestor<br />
for]e mobile, este suficient` pentru a dovedi caracterul<br />
provocator.<br />
Aceste manevre au fost amânate [i se ]in în lunile augustseptembrie<br />
1962, având la fel ca [i în anul 1961, ca centru<br />
principal al ac]iunilor, zona de nord a Greciei, vizând grani]ele<br />
R.P. Bulgaria. Participarea brig`zii de para[uti[ti englezi,<br />
for]ele mobile ale RFG, precum [i flotele principalelor ]`ri<br />
NATO, în frunte cu Flota a 6-a american` din Mediterana,<br />
dovedesc c` amânarea acestor manevre pentru toamn` a<br />
urm`rit doar perfec]ionarea planurilor acestora pentru a deveni<br />
[i mai provocatoare.<br />
O alt` caracteristic` a manevrelor ce se execut` este<br />
con]inutul lor tematic agresiv. Aproape f`r` excep]ie, temele<br />
diferitelor aplica]ii au avut ca subiect ofensiva, debarcarea<br />
desantului maritim sau aerian, cucerirea de capete de pod în<br />
diferite terenuri etc. Acestea dovedesc c` st`pânii armatei<br />
grece[ti din comandamentele NATO recunosc, în mod tacit, c`<br />
nici un pericol extern nu exist` pentru Grecia care ar putea s` o<br />
Reuniunea de la Var[ovia care a consfin]it crearea organiza]iei militare<br />
a blocului r`s`ritean dominat de URSS (14 mai 1955).<br />
17
studii/documente<br />
oblige la ap`rare. De aceea, ei nu depun nici un efort s`<br />
antreneze armata greac` pentru formele de ap`rare ale luptei<br />
moderne, ci tot efortul îl depun pentru antrenarea trupelor în<br />
ducerea r`zboiului ofensiv. Acordarea unei aten]ii deosebite în<br />
dezvoltarea trupelor de comando, prezen]a la aceste manevre a<br />
diferi]ilor speciali[ti ca antrenori, dintre cadrele de diversioni[ti<br />
ai RFG, SUA [i Angliei, obi[nui]i în arta cotropirilor coloniale,<br />
arat` pe ce drum este preg`tit` armata greac`.<br />
c) M`suri de înzestrare cu material [i tehnic` modern`<br />
În anul 1962, [i în special dup` sesiunea NATO de la Atena,<br />
dese au fost ocaziile când în unit`]ile militare ale Greciei au avut<br />
loc „festivit`]i“ la care participau conduc`tori ai NATO. Trupele<br />
erau adunate, pentru a asista la slujbele religioase ]inute în<br />
aceste ocazii [i s` aduc` cre[tine[ti mul]umiri celor care le<br />
trimiteau în „dar“ tancuri M 48, avioane moderne sau rachete.<br />
Asemenea „cadouri“ au venit, rând pe rând, din partea unor alia]i<br />
mai boga]i ca SUA, Canada, Italia etc.<br />
A[a dup` cum se referea ziarul Ta Nea, din 15 iulie 1962,<br />
ajutorul american, care s-a acordat timp de 18 ani, de la eliberare<br />
[i p#n` la data de 30 iunie 1962, a ajuns la 2.209 de milioane $, iar<br />
socotindu-se [i ajutorul militar s-a ridicat la 3.500 de milioane $.<br />
Din aceast` sum`, numai aproximativ 10%, adic` 220 de milioane<br />
18<br />
$ s-au dat sub form` de împrumut. Îns` nu este f`r` rost s` se<br />
men]ioneze – ar`ta ziarul – c` „50% din ajutorul economic s-a<br />
cheltuit pentru cheltuieli defensive“.<br />
Sunt, de asemenea, bine cunoscute eforturile f`cute în timpul<br />
sesiunii NATO, c#t [i dup` aceasta, pentru a fi smulse din<br />
mâinile alia]ilor boga]i alte fonduri, pentru a m`ri poten]ialul<br />
economico-militar, cât [i, în special, pentru men]inerea actualului<br />
nivel extrem de ridicat al cheltuielilor militare ale Greciei.<br />
d) Prelucrarea ideologic` a trupelor<br />
Anticomunismul este principala tem` a prelucr`rii ideologice<br />
a armatei grece[ti, folosindu-se formulele fascizante luate din<br />
experien]a armatelor SUA [i RFG.<br />
O pasiune deosebit` se depune pentru dezvoltarea urii<br />
împotriva vecinilor din nord [i, în special, împotriva c`reia se<br />
scriu mun]i de articole def`im`toare [i provocatoare.<br />
Na]ionalismul cel mai josnic caut` s` se infiltreze în min]ile<br />
solda]ilor, atât împotriva poporului bulgar, albanez cât [i a celui<br />
iugoslav, uneori. Campanii de pres` [i radio, provoc`ri împotriva<br />
]`rilor socialiste [i a reprezentan]ilor lor, înscen`ri de procese de<br />
spionaj, provoc`ri la grani]` etc. Sunt mijloace prin care<br />
propaganda anticomunist` se alimenteaz`, în special, în perioada<br />
manevrelor militare. <br />
A Decade from the First NATO's Extension. An Anniversary under Observation<br />
The end of the Second World War brought to the amplification<br />
of the old political-military tensions between the winning<br />
allies, because of the divergent national interests, the reactions<br />
of fear and mutual hostility. The first NATO's extension took<br />
place in 1952 and included the admission at the same time of<br />
Turkey and Greece. The relations between the two countries,<br />
which had witnessed tension moments in the past, were not<br />
improved in post-war period, but the Soviet threatening and the<br />
necessity of consolidation of the southern flank, imposed that<br />
Republica Federal`<br />
German` devine membru<br />
al Alian]ei Nord-<br />
Atlantice (Paris, Fran]a,<br />
6 mai 1955). |n centru,<br />
cancelarul RFG, Konrad<br />
Adenauer.<br />
both countries to be simultaneous admitted in the organization.<br />
In 1962, NATO celebrated a decade from this event, the<br />
anniversary took place under the close surveillance of<br />
Romanian diplomacy. Romania was in a specific geopolitical<br />
and geostrategical position within the Warsaw Pact, being surrender<br />
only by socialist countries. As a result the Romanian<br />
Army was deployed in the second operative-strategic disposition<br />
of the Warsaw Pact's military forces, operating on Greek-<br />
Turkish and North Italian directions.<br />
1 (27) 2005 document
n perioada 11–14 mai 1955 s-au<br />
desf`[urat, în capitala Poloniei,<br />
lucr`rile Conferin]ei statelor<br />
europene pentru asigurarea p`cii [i<br />
securit`]ii în Europa. Cu acel prilej,<br />
reprezentan]ii statelor participante au<br />
semnat Tratatul de prietenie,<br />
colaborare [i asisten]` mutual` între<br />
Republica Popular` Albania, Republica<br />
Popular` Bulgaria, Republica<br />
Cehoslovac`, Republica Democrat`<br />
German`, Republica Popular` Polon`,<br />
Republica Popular` Român`,<br />
Republica Popular` Ungar` [i Uniunea<br />
Republicilor Sovietice Socialiste, un<br />
document separat intitulat Cu privire la<br />
crearea Comandamentului unit al<br />
for]elor armate ale statelor semnatare<br />
ale Tratatului de prietenie, colaborare [i<br />
asisten]` mutual` de la Var[ovia,<br />
precum [i „Protocolul adi]ional secret al<br />
Tratatului de la Var[ovia“.<br />
Pentru autorit`]ile de la Bucure[ti,<br />
„Protocolul adi]ional secret al Tratatului<br />
de la Var[ovia“ a însemnat includerea<br />
în Organiza]ia Tratatului de la Var[ovia<br />
(O.T.V.) a marii majorit`]i a for]elor<br />
militare române: 8 divizii din cadrul<br />
trupelor de uscat, 3 divizii de avia]ie de<br />
vân`toare, o divizie de avia]ie de<br />
vân`toare – bombardament [i întreaga<br />
for]` maritim` militar` româneasc`<br />
(punctul 5 din documentul respectiv). 1<br />
Acela[i protocol, semnat în capitala<br />
Poloniei, con]inea [i urm`toarea<br />
prevedere: „Ulterior, potrivit conven]iei<br />
dintre statele interesate, se pot<br />
schimba num`rul [i compunerea<br />
for]elor armate destinate, (aflate) la<br />
dispozi]ia Comandamentului Unit al<br />
statelor participante la Tratat“ 2 .<br />
În asemenea condi]ii, se na[te o<br />
întrebare fireasc`: S-a aplicat,<br />
vreodat`, paragraful respectiv în cei 36<br />
de ani de existen]` a Organiza]iei<br />
Tratatului de la Var[ovia?<br />
R`spunsul este afirmativ. Un<br />
document descoperit recent în Arhivele<br />
Na]ionale Istorice Centrale, fondul<br />
Comitetul Central al PCR, dezv`luie<br />
faptul c` mini[trii For]elor Armate ale<br />
statelor membre ale Organiza]iei<br />
Tratatului de la Var[ovia au participat la<br />
o reuniune, la Moscova, la 17 martie<br />
1961, pentru a decide, printre altele,<br />
modificarea num`rului [i a compunerii<br />
for]elor armate care se aflau la<br />
dispozi]ia Comandamentului Unit. 3 Cu<br />
acel prilej, a fost încheiat un protocol<br />
care a produs modific`ri semnificative<br />
în plan militar pentru România. În caz<br />
de r`zboi, 12 divizii mecanizate, 2<br />
divizii de tancuri, un regiment de<br />
desant – para[utare, 4 regimente de<br />
rachete antiaeriene, 4 regimente [i 2<br />
divizioane de artilerie antiaerian`<br />
române[ti erau puse la dispozi]ia<br />
studii/documente<br />
Noiembrie 1962<br />
Rom#nia propune modificarea Protocolului<br />
adi]ional secret al Tratatului de la Var[ovia<br />
|<br />
document 2005 1 (27)<br />
”<br />
”Protocolul adi]ional<br />
secret a însemnat includerea<br />
în Organiza]ia Tratatului de la<br />
Var[ovia a majorit`]ii for]elor<br />
militare române.<br />
Andrei A. Greciko,<br />
comandantul suprem<br />
al For]elor Armate<br />
Unite ale ]`rilor participante<br />
la Tratatul<br />
de la Var[ovia<br />
(1960-1967).<br />
<br />
Maior Petre OPRI{<br />
Serviciul de Protec]ie [i Paz`<br />
comandantului suprem al For]elor<br />
Armate Unite ale ]`rilor participante la<br />
Tratatul de la Var[ovia.<br />
În documentul semnat în capitala<br />
URSS, în martie 1961, [i de generalul<br />
de armat` Leontin S`l`jan, ministrul<br />
For]elor Armate, erau specificate,<br />
printre altele, tipurile de mari unit`]i<br />
române[ti care urmau s` se afle la<br />
dispozi]ia Comandamentului Unit: trei<br />
divizii mecanizate existente la pace,<br />
fiecare cu câte 8.500 de militari [i 204<br />
tancuri; dou` divizii mecanizate<br />
existente la pace, fiecare cu câte 7.000<br />
de militari [i 120 de tancuri; o divizie<br />
mecanizat` existent` la pace, cu 2.000<br />
de militari [i 120 de tancuri (la r`zboi,<br />
acea mare unitate urma s` fie<br />
încadrat` cu 7.000 de militari [i 120 de<br />
tancuri); o divizie de tancuri existent` la<br />
pace, cu 7.000 de militari [i 241 de<br />
tancuri (la r`zboi se mai înfiin]a una, cu<br />
19
studii/documente<br />
acela[i num`r de militari, respectiv de<br />
blindate); un batalion de desant –<br />
para[utare, care se transforma, la<br />
mobilizare, în regiment; trei divizii<br />
mecanizate care se înfiin]au la r`zboi,<br />
fiecare cu câte 8.500 de militari [i 65<br />
de tancuri; trei divizii mecanizate care<br />
se înfiin]au la r`zboi, fiecare cu câte<br />
7000 de militari [i 65 de tancuri. 4 În<br />
total: [ase divizii mecanizate, o divizie<br />
de tancuri [i un batalion de desant –<br />
para[utare, la pace, respectiv 12 divizii<br />
mecanizate, dou` divizii de tancuri [i<br />
un regiment de desant – para[utare, la<br />
r`zboi.<br />
Îns` noua organigram` a armatei<br />
române a generat – potrivit aprecierii<br />
f`cute de ministrul român al For]elor<br />
Armate, la 14 noiembrie 1962, „unele<br />
greut`]i în procesul de instruire [i de<br />
asigurare material`, iar din experien]a<br />
aplica]iilor a rezultat c` diferen]a în<br />
ceea ce prive[te puterea de foc [i de<br />
izbire a pus probleme deosebite privind<br />
întrebuin]area lor în lupt`“ 5 .<br />
Deoarece mare[alul Andrei A.<br />
Greciko, comandantul suprem al<br />
For]elor Armate Unite ale ]`rilor<br />
participante la Tratatul de la Var[ovia,<br />
a comunicat generalului de armat`<br />
Leontin S`l`jan faptul c` „în a doua<br />
jum`tate a lunii decembrie a.c. (1962 –<br />
n.n.), va avea loc la Moscova o<br />
consf`tuire a mini[trilor For]elor<br />
Armate, în scopul actualiz`rii<br />
protocolului încheiat în martie 1961“ 6 ,<br />
ministrul român al For]elor Armate a<br />
încercat s` profite de acel prilej pentru<br />
a modifica unele prevederi ale<br />
protocolului respectiv [i a înaintat un<br />
raport Biroului Politic al Comitetului<br />
Central al Partidului Muncitoresc<br />
Român la 14 noiembrie 1962.<br />
În documentul respectiv, Leontin<br />
S`l`jan a detaliat [i motivat indica]iile<br />
pe care urma s` le dea unei delega]ii,<br />
20<br />
compus` din [eful Direc]iei Opera]ii,<br />
[eful Direc]iei Organizare – Mobilizare<br />
[i [eful Direc]iei Planificare – Mobilizare<br />
din Marele Stat Major, care urma s`<br />
poarte discu]ii cu reprezentan]ii armatei<br />
sovietice, la Moscova, în perioada<br />
20–23 noiembrie 1962, pentru<br />
preg`tirea document`rii necesare<br />
consf`tuirii din luna decembrie 1962.<br />
Potrivit indica]iilor lui Leontin<br />
S`l`jan, membrii delega]iei române<br />
urmau s` le comunice omologilor lor<br />
sovietici faptul c` prevederile<br />
protocolului semnat în martie 1961<br />
r`mâneau acelea[i, în general, îns`,<br />
datorit` greut`]ilor ap`rute în procesul<br />
de instruire [i de asigurare material` [i<br />
„]inând seama de faptul c` URSS nu<br />
poate livra, pân` în anul 1965, num`rul<br />
de tancuri (mijlocii T – 54 A sau T – 55,<br />
n.n.) prev`zut ini]ial“ 7 , partea român`<br />
propunea realizarea unor modific`ri în<br />
cadrul structurii trupelor de uscat [i a<br />
celor de ap`rare antiaerian`, proprii la<br />
pace [i la r`zboi începând cu anul<br />
1963. 8<br />
a pace, grosul For]elor Armate ale<br />
României urma s` fie alc`tuit din<br />
L<br />
cinci divizii mecanizate – fiecare<br />
având 8.000 – 8.500 de militari [i 146<br />
de tancuri – , o divizie mecanizat` cu<br />
efective reduse (2.000 de militari [i 146<br />
de tancuri) [i o divizie de tancuri (cu<br />
241 de tancuri). La mobilizare se<br />
înfiin]au o divizie de tancuri identic` cu<br />
cea existent` la pace, [ase divizii de<br />
infanterie moto – fiecare cu câte un<br />
regiment de tancuri (67 de tancuri), iar<br />
divizia mecanizat` cu efective reduse<br />
existent` la pace î[i completa structura<br />
[i se transforma într-o divizie cu 8.000<br />
– 8.500 de militari [i 146 de tancuri. 9<br />
Num`rul total de mari unit`]i<br />
române[ti existente la pace ([ase divizii<br />
mecanizate, o divizie de tancuri, un<br />
batalion de desant – para[utare) [i la<br />
r`zboi ([ase divizii mecanizate, [ase<br />
divizii de infanterie moto, dou` divizii<br />
de tancuri [i un regiment de desant –<br />
para[utare) a fost men]inut,<br />
respectându-se prevederile protocolului<br />
semnat în martie 1961 la Moscova.<br />
Ministrul român al For]elor Armate a<br />
subliniat, în acela[i raport, faptul c`,<br />
„dup` anul 1965, func]ie de posibilit`]ile<br />
de dotare cu tancuri, se va revedea<br />
organizarea diviziei de infanterie<br />
moto“ 10 .<br />
De asemenea, artileria antiaerian`<br />
româneasc` se confrunta cu probleme<br />
legate de livrarea armamentului care<br />
urma s` intre în dotare. Întrucât<br />
Uniunea Sovietic` nu reu[ea s`<br />
furnizeze în totalitate tehnica de lupt`<br />
solicitat` de partea român` (tunuri<br />
antiaeriene S – 60, cal. 57 mm., [i KS<br />
– 19 M – 2, cal. 100 mm., precum [i<br />
tractoare mijlocii pe [enile pentru<br />
remorcarea pieselor de artilerie<br />
antiaerian`), generalul Leontin S`l`jan<br />
propunea o nou` structur` a artileriei<br />
antiaeriene române[ti la pace [i la<br />
r`zboi: 3 regimente artilerie a.a. –<br />
dislocate la Giurgiu, Mangalia [i Bra[ov<br />
– [i un divizion artilerie a.a., la Ploie[ti<br />
(la pace), respectiv unit`]ile existente la<br />
pace [i, în plus, dou` regimente<br />
artilerie a.a., amplasate la Fete[ti [i<br />
Re[i]a.<br />
Pe de alt` parte, ministrul român al<br />
For]elor Armate [i-a exprimat în mod<br />
indirect mul]umirea pentru faptul c`, în<br />
anul 1962, se înfiin]ase, cu ajutorul<br />
sovieticilor, Regimentul 4 Rachete<br />
Antiaeriene, la Ploie[ti, iar în anul 1963<br />
urma s` ia fiin]`, la Hunedoara,<br />
Regimentul 15 Rachete Antiaeriene. În<br />
acest fel, acoperirea zonei Bucure[ti –<br />
Ploie[ti, precum [i a obiectivului<br />
„Hunedoara“ – care constituia, în caz<br />
de r`zboi, sursa principal` de o]el,<br />
font`, cupru, plumb [i armament pentru<br />
Gheorghe Gheorghiu-<br />
Dej, N.S. Hru[ciov,<br />
Emil Bodn`ra[ [i<br />
Chivu Stoica, cu<br />
prilejul unei vizite a<br />
liderului sovietic \n<br />
Rom#nia.<br />
1 (27) 2005 document
România – se realizau în întregime cu<br />
patru regimente de rachete<br />
antiaeriene. 11<br />
Cât prive[te obiectivul „Re[i]a“,<br />
ap`rarea antiaerian` a acestuia se<br />
asigura cu avia]ia de vân`toare [i cu<br />
Regimentul 10 Artilerie Antiaerian`.<br />
Deoarece unitatea respectiv` nu avea<br />
posibilitatea s` ac]ioneze împotriva<br />
]intelor aeriene care zburau la în`l]imi<br />
foarte mari, datorit` performan]elor<br />
tehnice limitate ale pieselor de artilerie<br />
din dotare, Leontin S`l`jan propunea<br />
sovieticilor, în noiembrie 1962,<br />
desfiin]area la pace a regimentului<br />
respectiv.<br />
Atât protocolul semnat la Moscova,<br />
în martie 1961, de mini[trii For]elor<br />
Armate ale statelor membre ale<br />
Organiza]iei Tratatului de la Var[ovia,<br />
cât [i modific`rile propuse de generalul<br />
de armat` Leontin S`l`jan, dup` trei<br />
s`pt`mâni de la încheierea crizei<br />
rachetelor din Cuba (octombrie 1962),<br />
se înscriu într-o ordine logic` care<br />
poate porni chiar de la 14 mai 1955, cu<br />
prevederile punctului 5 al „Protocolului<br />
adi]ional secret al Tratatului de la<br />
Var[ovia“. Subiectul reuniunilor de la<br />
Moscova, din martie 1961 [i decembrie<br />
1962, respectiv Var[ovia – 1955 a fost<br />
acela[i: consemnarea, într-un<br />
document oficial, a efectivelor militare<br />
ale statelor membre ale Organiza]iei<br />
Tratatului de la Var[ovia. Actorii<br />
participan]i la reuniunile respective au<br />
fost aceia[i: reprezentan]ii militari ai<br />
statelor care f`ceau parte din structura<br />
politico-militar` creat` oficial la 14 mai<br />
1955.<br />
otivele pentru care s-au<br />
modificat, în anii 1961–1962,<br />
M<br />
efectivele militare<br />
conven]ionale ale armatelor statelor<br />
membre ale Organiza]iei Tratatului de<br />
la Var[ovia puteau fi generate atât de<br />
noua doctrin` adoptat` de armata<br />
sovietic` la începutul anilor ’60, cât [i<br />
de o probabil` reorganizare a<br />
dispozitivului militar al Organiza]iei<br />
Tratatului de la Var[ovia dup` e[uarea<br />
tentativei lui Nikita Hru[ciov de a<br />
amplasa în Cuba rachete nucleare cu<br />
raz` medie de ac]iune.<br />
Celebra doctrin` a mare[alului V.D.<br />
Sokolovski a promovat, din anul 1960,<br />
ofensiva strategic` ca unic mod de<br />
ac]iune pentru armata URSS [i a<br />
precizat noile mijloace pe care urma s`<br />
le foloseasc` Armata Ro[ie pentru<br />
îndeplinirea obiectivelor strategiei<br />
militare sovietice: „Acum, rolul principal<br />
va reveni trupelor de rachete cu<br />
destina]ie strategic`, avia]iei cu ac]iune<br />
îndep`rtat` [i submarinelor înzestrate<br />
cu rachete, care vor folosi toate arma<br />
nuclear`, bineîn]eles, dac` Uniunea<br />
Sovietic` va fi silit` s` recurg` la<br />
document 2005 1 (27)<br />
aceast` arm`. Or, este greu s` califici<br />
loviturile date de trupele de rachete ca<br />
fiind ac]iuni ofensive sau de ap`rare.<br />
Ac]iunile trupelor de rachete vor avea<br />
întotdeauna un caracter decisiv [i în<br />
nici un caz de ap`rare, indiferent dac`<br />
pe frontul terestru trupele atac` sau se<br />
ap`r`“ 12 .<br />
Ofensiva declan[at` cu vectorii<br />
nucleari era urmat` de ocuparea<br />
teritoriilor statelor inamice de for]ele<br />
conven]ionale sovietice [i, implicit, de<br />
armatele statelor membre ale<br />
Organiza]iei Tratatului de la Var[ovia,<br />
care nu aveau în înzestrare armament<br />
nuclear.<br />
Adoptarea „doctrinei Sokolovski“ de<br />
c`tre Armata Ro[ie [i, implicit, de<br />
Organiza]ia Tratatului de la Var[ovia, la<br />
începutul anilor ’60, a generat<br />
schimb`ri în ceea ce prive[te dotarea<br />
armatelor ]`rilor comuniste europene<br />
([i nu numai) aflate \n sfera de influen]`<br />
sovietic`. O mare parte din tehnica de<br />
lupt` conven]ional`, produs` în uzinele<br />
sovietice, precum [i o parte din cea<br />
existent` în dotarea unor mari unit`]i<br />
ale Armatei Ro[ii, a fost livrat` statelor<br />
membre ale Organiza]iei Tratatului de<br />
la Var[ovia, iar reorganizarea<br />
respectiv` s-a efectuat, ca de obicei,<br />
prin chemarea la Moscova a<br />
reprezentan]ilor militari ai statelor<br />
comuniste-satelite.<br />
În concluzie, exist` o leg`tur`<br />
direct` între evenimentele politicomilitare<br />
care au avut loc în mai 1955<br />
(crearea Organiza]iei Tratatului de la<br />
Var[ovia [i semnarea „Protocolului<br />
adi]ional secret“), martie 1961<br />
(încheierea unui nou „Protocol adi]ional<br />
secret al Tratatului de la Var[ovia“) [i<br />
noiembrie 1962 (modificarea<br />
Protocolului, la cererea ministrului<br />
român al For]elor Armate). Generalul<br />
Leontin S`l`jan a reconfirmat, în<br />
noiembrie 1962, o mare parte din<br />
structura armatei române, a[a cum se<br />
fusese stabilit` aceasta la Moscova, în<br />
martie 1961, iar în anul 1963 a semnat,<br />
împreun` cu comandantul suprem al<br />
For]elor Armate Unite, mare[alul A.A.<br />
Greciko, un alt „Protocol adi]ional<br />
secret“ 13 , ]inându-se cont de<br />
propunerile române[ti elaborate în<br />
noiembrie 1962.<br />
Totodat`, se poate observa faptul<br />
c` planurile armatei române privind<br />
dotarea cu tehnic` de lupt` modern`<br />
erau coordonate cu documentele<br />
adi]ionale secrete ale Tratatului de la<br />
Var[ovia, întocmite în perioada 1955–<br />
1963. Primul plan de acest gen<br />
cuprindea perioada 1956–1960 [i a fost<br />
prezentat cu întârziere la Moscova, în<br />
noiembrie 1955. În martie 1961,<br />
mini[trii Ap`r`rii ai statelor membre ale<br />
O.T.V. au semnat un nou protocol<br />
studii/documente<br />
secret [i, în aceea[i lun`, a fost<br />
prezentat [i s-a aprobat, la Moscova,<br />
planul armatei române privind dotarea<br />
cu tehnic` de lupt` modern` în<br />
perioada 1961–1965. În anul 1963, a<br />
avut loc o modificare a documentului<br />
adi]ional semnat în martie 1961, îns`<br />
termenul de valabilitate – anul 1965 –<br />
s-a p`strat atât în cazul protocolului,<br />
cât [i în cazul planului românesc de<br />
dotare cu tehnic` de lupt`.<br />
ererea ministrului român al<br />
For]elor Armate de a se modifica<br />
C<br />
prevederile „Protocolului adi]ional<br />
secret“ poate fi privit` [i dintr-o alt`<br />
perspectiv` istoric`. Contextul în care<br />
s-a desf`[urat „criza rachetelor“ din<br />
Cuba [i evolu]ia disputei sovietoamericane<br />
din Marea Caraibelor, din<br />
octombrie 1962, ne pot oferi o ipotez`<br />
de lucru cu totul inedit`. Este de<br />
notorietate faptul c` liderii politici [i<br />
militari ai României au fost lua]i prin<br />
surprindere de [tirea referitoare la<br />
existen]a în Cuba a unor instala]ii de<br />
lansare a rachetelor balistice sovietice;<br />
primele informa]ii despre situa]ia de<br />
criz` au parvenit autorit`]ilor de la<br />
Bucure[ti prin intermediul buletinelor de<br />
[tiri ale posturilor de radio str`ine. De<br />
asemenea, se cunoa[te faptul c`<br />
Gheorghe Gheorghiu-Dej [i<br />
conduc`torii militari români au fost<br />
extrem de nemul]umi]i de faptul c`<br />
mare[alul Andrei A. Greciko,<br />
comandantul suprem al For]elor Armate<br />
Unite ale Organiza]iei Tratatului de la<br />
Var[ovia, a ordonat ridicarea capacit`]ii<br />
de lupt` a armatei române f`r` s`<br />
consulte, în prealabil, autorit`]ile<br />
politice [i militare de la Bucure[ti. 14 În<br />
consecin]`, s-ar putea spune c` unul<br />
dintre motivele pentru care ministrul<br />
român al For]elor Armate a solicitat<br />
modificarea „Protocolului adi]ional<br />
secret“ a fost tocmai modul cum s-au<br />
comportat Nikita Hru[ciov [i mare[alul<br />
Andrei Grecikov fa]` de liderii politici [i<br />
militari români în cursul crizei din Cuba.<br />
Iar dorin]a autorit`]ilor de la Bucure[ti<br />
de a nu fi implicate în crizele<br />
interna]ionale generate de conduc`torii<br />
Uniunii Sovietice ar fi putut s`-l<br />
determine pe generalul Leontin S`l`jan<br />
s` cear`, dup` numai trei s`pt`mâni de<br />
la încheierea „crizei rachetelor“, o<br />
modificare a „Protocolului adi]ional<br />
secret“, în sensul amân`rii îndeplinirii<br />
tuturor obliga]iilor militare asumate de<br />
România prin Protocolul semnat în<br />
martie 1961, la Moscova. Succesiunea<br />
evenimentelor din acea perioad` [i<br />
motivele plauzibile pe care le-am<br />
invocat sprijin` aceast` ipotez` [i<br />
sper`m ca, în viitor, s` o putem<br />
confirma sau infirma cu ajutorul unor<br />
noi documente din arhivele române[ti [i<br />
str`ine.<br />
21
studii/documente<br />
22<br />
NOTE<br />
1. Colonel Mircea Serediuc, Protocolul adi]ional al Tratatului de la<br />
Var[ovia, în „Revista de Istorie Militar`“ nr. 2 (60)/2000, p. 55.<br />
2. Ibidem.<br />
3. Arhivele Na]ionale Istorice Centrale (în continuare A.N.I.C.), fond CC<br />
al PCR – Cancelarie, dosar 35/1962, f. 28. În aceea[i zi, a avut loc, tot la<br />
Moscova, [edin]a Comisiei C.A.E.R pentru industria de ap`rare a statelor<br />
membre ale Organiza]iei Tratatului de la Var[ovia. La reuniune au participat<br />
reprezentan]ii comitetelor na]ionale ale planific`rii economice, precum [i<br />
cei ai statelor majore din fiecare stat membru al O.T.V. S-au discutat<br />
propunerile orientative referitoare la volumul [i modul de livrare reciproc`<br />
de tehnic` militar` statelor membre ale Organiza]iei Tratatului de la<br />
Var[ovia în perioada 1962–1965.<br />
Dou` s`pt`mâni mai târziu, la reuniunea de la Moscova a Comitetului<br />
Politic Consultativ al O.T.V. (28–29 martie 1961), s-a stabilit ca Ministerele<br />
Ap`r`rii [i Comitetele de stat ale Planific`rii Economice din cadrul fiec`rei<br />
]`ri membre O.T.V., în colaborare cu Comandamentul For]elor Armate Unite<br />
ale O.T.V., s` precizeze în termen de dou` luni, pe baza propunerilor<br />
orientative prezentate la [edin]a din 17 martie 1961, de la Moscova,<br />
volumul produc]iei militare a fiec`rui stat membru O.T.V. [i cantit`]ile de<br />
tehnic` militar` care puteau fi furnizate reciproc în perioada 1962–1965.<br />
Ulterior, statele membre O.T.V. urmau s` stabileasc`, prin negocieri<br />
bilaterale, datele exacte privind cantit`]ile [i termenele de furnizare a<br />
tehnicii militare ce urma s` fie livrat` reciproc în cadrul alian]ei.<br />
Deoarece hot`rârile adoptate în luna martie 1961, la nivelul<br />
Organiza]iei Tratatului de la Var[ovia, au avut un caracter „strict secret de<br />
importan]` deosebit`“, autorit`]ile de la Bucure[ti nu au prezentat na]iunii<br />
pe care o reprezentau deciziile stabilite la Moscova [i nici consecin]ele<br />
acelor decizii. În schimb, propagandi[tii comuni[ti au utilizat din plin<br />
celebrul „limbaj de lemn“, publicând, de-a lungul anilor, formul`ri de genul:<br />
• „La 28 [i 29 martie 1961, în ora[ul Moscova, a avut loc [edin]a<br />
ordinar` a Comitetului Politic Consultativ al statelor participante la Tratatul<br />
de la Var[ovia de prietenie, colaborare [i asisten]` mutual` /.../<br />
Într-o atmosfer` de deplin` în]elegere reciproc` [i unanimitate,<br />
participan]ii la [edin]a Comitetului Politic Consultativ au f`cut un schimb<br />
larg de p`reri asupra problemelor legate de evolu]ia evenimentelor<br />
interna]ionale în ultimul timp [i, în leg`tur` cu aceasta, au examinat<br />
m`surile de viitor ale ]`rilor participante la Tratatul de la Var[ovia în<br />
vederea asigur`rii p`cii în Europa [i în lumea întreag` (...) (subl.n.)“. Extras<br />
din „Comunicatul cu privire la [edin]a Comitetului Politic Consultativ al<br />
statelor participante la Tratatul de prietenie, colaborare [i asisten]` mutual`<br />
de la Var[ovia (Moscova, 29 martie 1961)“, în Organiza]ia Tratatului de la<br />
Var[ovia, 1955 – 1975. Documente, editori: Constantin Oancea, Aurel<br />
Chiper, Ion Ciubotaru, Cornel Codi]`, Valentin Nicolau, Vasile Oroian,<br />
Bucure[ti, Editura politic`, 1976, p. 96;<br />
• „28 – 29 martie (1961 – n.n.). O delega]ie a României particip` la<br />
[edin]a Comitetului Politic Consultativ al statelor participante la Tratatul de<br />
la Var[ovia, care are loc la Moscova. Participan]ii la întrunire au un schimb<br />
larg de p`reri asupra problemelor legate de evolu]ia evenimentelor<br />
interna]ionale [i, în leg`tur` cu aceasta, examineaz` m`surile de viitor în<br />
vederea asigur`rii p`cii în Europa [i în lumea întreag` (subl.n.)”. Gl.col. dr.<br />
Constantin Olteanu, gl.lt. dr. Ilie Ceau[escu, col. dr. Vasile Mocanu, col. dr.<br />
Florian Tuc`, Mi[carea muncitoresc`, socialist`, democratic`, activitatea<br />
Partidului Comunist Român [i ap`rarea patriei la români. Repere<br />
cronologice, Bucure[ti, Editura militar`, 1983, p. 755;<br />
• „28 – 29 martie (1961 – n.n.). La Moscova a avut loc [edin]a ordinar`<br />
a Comitetului Politic Consultativ al statelor participante la Tratatul de la<br />
Var[ovia de prietenie, colaborare [i asisten]` mutual`. Participan]ii la<br />
[edin]` au f`cut un schimb de p`reri asupra problemelor legate de evolu]ia<br />
evenimentelor interna]ionale în ultimul timp [i, în leg`tur` cu aceasta, au<br />
examinat m`surile de viitor ale ]`rilor participante la Tratatul de la Var[ovia<br />
în vederea asigur`rii p`cii în Europa [i în lumea întreag`”. Rela]ii<br />
interna]ionale postbelice. Cronologie diplomatic` 1945 – 1964,<br />
coordonator: Nicolae Ecobescu, Bucure[ti, Editura politic`, 1983, p. 306.<br />
4. A.N.I.C., fond CC al PCR – Cancelarie, dosar 35/1962, ff. 28-30.<br />
5. Ibidem, f. 29.<br />
6. Ibidem, f. 28.<br />
7. Ibidem, ff. 29, 31-32.<br />
8. Ibidem, ff. 28, 30.<br />
9. Ibidem, f. 29.<br />
10. Ibidem, f. 30.<br />
11. Ibidem.<br />
12. Strategia militar`, coordonator: mare[al V.D. Sokolovski, Bucure[ti,<br />
Editura militar`, 1972, p. 354.<br />
13. Mihai Retegan, Alesandru Du]u, R`zboi politic în blocul comunist.<br />
Rela]ii româno-sovietice. Documente, vol. II, Bucure[ti, Editura Tritonic,<br />
2004, pp. 234-235, 251. Informa]ia respectiv` provine din documentul<br />
intitulat „Sinteza discu]iilor între [eful Marelui Stat Major român [i [eful de<br />
Stat Major al For]elor Armate Unite (17 februarie 1971)“. La începutul<br />
discu]iilor dintre generalul-colonel Ion Gheorghe [i generalul de armat`<br />
S.M. {temenko, [eful de Stat Major al For]elor Armate Unite a men]ionat la<br />
un moment dat: „Cu dv. avem un protocol încheiat în 1963, semnat de<br />
generalul S`l`jan [i mare[alul Greciko“.<br />
La rândul s`u, [eful Marelui Stat Major român a afirmat, printre altele:<br />
„Ca efective consider`m c` în protocol s` fie înscrise cele de la pace [i<br />
r`zboi pentru acele mari unit`]i [i unit`]i care urmeaz` a se destina s`<br />
ac]ioneze în comun în caz de r`zboi – îmi permit a face remarca c` în<br />
formularul tip se în]elege c` vor fi înscrise toate efectivele (...) Referitor la<br />
înzestrarea cu tehnic` de lupt`, avem în vedere c` marile unit`]i operative<br />
[i tactice s` fie înzestrate cu tehnic` mai modern`, în procente mai ridicate,<br />
cu o îmbun`t`]ire a structurii organizatorice, cu o capacitate manevrier` [i<br />
for]` de izbire mai mare (...) Ne gândim [i în noul protocol s` men]inem<br />
prevederile p`str`rii [i reîmprosp`t`rii rezervelor (de muni]ie [i echipament<br />
militar ale – n.n.) Comandamentului Unificat care se g`sesc pe teritoriul ]`rii<br />
noastre”.<br />
Potrivit afirma]iei generalului-colonel Ion Gheorghe, f`cute în cursul<br />
aceleia[i întrevederi, protocolul militar semnat în anul 1963 de generalul<br />
Leontin S`l`jan [i mare[alul A.A. Greciko expirase în anul 1965, iar<br />
interlocutorul s`u, generalul de armat` S.M. {temenko, a insistat ca partea<br />
român` s` trimit` Comandamentului For]elor Armate Unite date in<strong>format</strong>ive<br />
privind armata român` „m`car dup` protocolul vechi“.<br />
Astfel, în mod indirect, cei doi [efi de Stat Major recuno[teau faptul c`<br />
nu a existat un protocol adi]ional secret al O.T.V. valabil din punct de vedere<br />
juridic în perioada 1966 – februarie 1971.<br />
14. Imediat dup` încheierea dezbaterilor în cadrul Plenarei C.C. al<br />
P.M.R, din 15-22 aprilie 1964, a avut loc o [edin]` a activului de comand`<br />
[i de partid al For]elor Armate ale R.P.R. Cu acel prilej, generalul Leontin<br />
S`l`jan a declarat în plenul reuniunii: „(...) {i în afar` de problemele<br />
acestea de imixtiuni modul de activitate s-a vorbit aici. Cum era cu prilejul<br />
evenimentelor din Cuba – Marea Caraibilor – s-a ar`tat [i `sta e un<br />
moment foarte important (pe) care l-am [i spus, tov. Gheorghiu i-a relatat<br />
tov. Hru[ciov, dar cum e posibil, ne pui în pragul r`zboiului, eram la un pas,<br />
într-adev`r aveai impresia c` aici începe o înc`ierare [i nu [tii, ba chiar<br />
când tov. Gheorghiu venea din Asia, se opre[te la Moscova îi spune, noi<br />
nu l`s`m, facem acuma o demonstra]ie de for]`, le ar`t`m noi, ce cred ei<br />
c` a[a [i pe dincolo, pân` ajunge acas`, auzim c` s-a mai schimbat [i noi<br />
socotim, sîntem de acord, partidul nostru e de acord, am [i comentat în<br />
pres`; hot`rârea a fost just`, în ultim` instan]` totu[i trebuia ap`rat` pacea.<br />
Ca s` începi o catastrof` mondial`, s` ne atrag` pe to]i, nu face, mai mult<br />
pierzi decât toat` Cuba tovar`[i. Ce rost avea? {i nici nu era necesar, nu<br />
era necesar` toat` înv`lm`[eala aia care au f`cut-o ei acolo (subl.n.)“.<br />
La rândul s`u, generalul Ion Tutoveanu, prim-adjunct al ministrului<br />
For]elor Armate [i [ef al Marelui Stat Major, [i-a prezentat cu aceea[i<br />
ocazie punctul de vedere [i a descris în felul urm`tor situa]ia în care s-a<br />
aflat armata român` în timpul crizei rachetelor din Cuba: „Amestecurile în<br />
treburile noastre interne [i o manifestare de [ovinism de mare putere a<br />
Uniunii Sovietice s-au dovedit cu ocazia conflictului din Marea Caraibilor.<br />
Cu aceast` ocazie, am fost pu[i în acela[i timp în fa]a unui fapt împlinit. Va<br />
s` zic` peste capul nostru s-au rezolvat o serie întreag` de probleme sau<br />
o serie întreag` de hot`râri în necuno[tin]` de cauz` (...)<br />
Comandamentul For]elor Armate Unite a ordonat ridicarea capacit`]ii<br />
de lupt` a for]elor noastre armate cu ocazia evenimentelor din Marea<br />
Caraibilor, f`r` o prealabil` consultare a guvernelor respective. S-au<br />
înc`lcat prevederile Tratatului de la Var[ovia, care arat`, în mod expres,<br />
obligativitatea consult`rilor [i a acordului guvernului respectiv în problema<br />
p`cii [i în problema r`zboiului. Este un articol clar, precis, care prevede<br />
aceast` stipula]ie în tratat. Or, acest lucru nu a avut loc [i s-au dat<br />
dispozi]iuni [i ordine f`r` ca s` fim consulta]i în nici una din aceste<br />
probleme (...).<br />
Deci, înc` de atunci de când s-au dus rachetele, s-au luat o serie<br />
întreag` de m`suri militare în Cuba, nu a fost consultat` conducerea<br />
noastr` de partid [i stat. Îns` atunci probabil c` ei s-au gândit la o<br />
conducerea sovietic`, la un oarecare conflict care ar putea [i au gândit [i<br />
la anumite m`suri, m`suri care pân` la urm` au fost comunicate nou`<br />
pentru a le lua. Dar îns`[i problema ini]ial`, în problema ini]ial`, de la<br />
început noi nu am fost consulta]i.<br />
Aceasta este o înc`lcare flagrant` [i noi cu acest lucru nu suntem de<br />
acord [i sigur c` f`r` îndoial` m`surile corespunz`toare se vor lua (...)<br />
E unul dintre elementele foarte importante, într-adev`r, care a ar`tat<br />
recent acuma. C` am putea s` lu`m de-a lungul, multe a[a am`nunte în<br />
ultimii ani, dar ce-a f`cut mai recent, cazul acesta. Ca pe urm` s` primim<br />
un telefon de la Grecicov (mare[alul A. A. Grecikov – n.n.) c` tov. Hru[ciov<br />
a hot`rât s` ridic`m capacitatea de lupt` (...)<br />
Ca pe urm` s`-i mai dea înc` un ordin reprezentan]ilor (sovietici – n.n.)<br />
de aci, care sunt câ]iva la num`r; la generalul `sta care e aici, îi d`: Verific`<br />
dac` ministrul a luat m`suri (subl.n.)“.<br />
Discursul generalului Ion Tutoveanu a fost întrerupt brusc de Leontin<br />
S`l`jan, care a dorit s` sublinieze, printre altele: „Bineîn]eles c` noi ne-am<br />
dat seama de toate problemele acestea, cum se petrec [i nu ne-am prea<br />
omorât cu executarea ordinelor lor. Am raportat la partid. Ba mai era... s`<br />
începem ni[te mi[c`ri de trupe de la Dorohoi la F`lticeni, de la F`lticeni la<br />
Oradea, s` fie mi[care, s` nu stai pe loc. Bineîn]eles c` m`suri de acestea<br />
nu puteau s` fie executate, c`ci nici nu le-am executat, aveam alte treburi.<br />
Dar iat`-le amestecul tovar`[i, iat` sigur despre comandantul s`u o s` v`<br />
mai spunem noi câteva lucruri, se g`sesc multe; c` nu-i nici un<br />
comandament unit (Comandamentul For]elor Armate Unite – n.n.), numai<br />
unit nu e, pentru c`, în fond, o organiza]ie în mâna unui stat care s` te ]in`<br />
pe tine \n mân` cum s-ar zice a[a. Asta-i toat` socoteala (subl.n.) (...)“.<br />
Arhivele Militare Române, fond Direc]ia Superioar` Politic` a Armatei,<br />
dosar 10976, ff. 34-35, 115-117.<br />
Am redat cele dou` discursuri a[a cum apar ele \n documentele<br />
amintite. Se poate observa cu u[urin]` vanitatea celor cita]i. Generalii<br />
Leontin S`l`jan [i Ion Tutoveanu criticau ingerin]ele sovietice în armata<br />
român` – pe care tot ei o conduceau, din acelea[i posturi, [i în octombrie<br />
1962.<br />
1 (27) 2005 document
MINISTERUL FOR}ELOR ARMATE ALE R.P.R.<br />
document 2005 1 (27)<br />
STRICT SECRET<br />
DE IMPORTAN}~ DEOSEBIT~<br />
14 noiembrie 1962 Exemplarul nr. 1<br />
Nr. P.R. 0026 S.C. 33<br />
Ora[ul Bucure[ti<br />
Direc]ia Treburilor C.C. al P.M.R. ARHIVA BIROULUI POLITIC<br />
No. 1515/S 15 XI 1962 al C.C. al P.M.R.<br />
Nr. 200/17.01.1963<br />
BIROULUI POLITIC AL COMITETULUI CENTRAL<br />
AL<br />
PARTIDULUI MUNCITORESC ROMÂN<br />
Comandantul suprem al For]elor Armate Unite ale ]`rilor<br />
participante la Tratatul de la Var[ovia a comunicat c` în a doua<br />
jum`tate a lunii decembrie a.c. va avea loc, la Moscova, o<br />
consf`tuire la nivelul mini[trilor for]elor armate, în scopul<br />
actualiz`rii protocolului încheiat în martie 1961.<br />
În vederea preg`tirii document`rii necesare, a invitat, la<br />
Moscova, între 20–23.11.1962, o grup` de ofi]eri compus` din<br />
[eful Direc]iei Opera]ii, [eful Direc]iei Organizare – Mobilizare<br />
[i [eful Direc]iei Planificare – Mobilizare din Marele Stat Major.<br />
Propun ca aceast` grup` de ofi]eri s` duc` convorbiri în<br />
sensul celor raportate mai jos.<br />
I. Referitor la compunerea de lupt` a For]elor Armate<br />
ale R.P.R.<br />
Propun ca compunerea de lupt` a For]elor Armate ale R.P.R.,<br />
prev`zut` în protocol, s` r`mân` în general aceea[i, f`cându-se<br />
numai unele modific`ri, la trupele de uscat [i la trupele de<br />
ap`rare antiaerian` a teritoriului.<br />
studii/documente<br />
Trupele de uscat<br />
1. În protocol se prevede s` avem, la r`zboi, 12 divizii<br />
mecanizate, astfel:<br />
• 3 divizii mecanizate cu 8.500 oameni [i 204 tancuri,<br />
existente la pace;<br />
• 3 divizii mecanizate cu 8.500 oameni [i 65 tancuri (se<br />
înfiin]eaz` la r`zboi);<br />
• 2 divizii mecanizate cu 7.000 oameni [i 120 tancuri,<br />
existente la pace;<br />
• 1 divizie mecanizat` cu 2.000 oameni [i 120 tancuri,<br />
existent` la pace (la r`zboi va avea 7.000 oameni [i 120 tancuri);<br />
• 3 divizii mecanizate cu 7.000 oameni [i 65 tancuri (se<br />
înfiin]eaz` la r`zboi);<br />
• 2 divizii de tancuri cu 7.000 oameni [i 241 tancuri (una<br />
existent` la pace, iar una se înfiin]eaz` la r`zboi).<br />
Rezult` c` în compunerea trupelor de uscat sunt tipuri<br />
diferite de divizii mecanizate. Existen]a a mai multor tipuri de<br />
divizii mecanizate a produs unele greut`]i în procesul de<br />
instruire [i de asigurare material`, iar din experien]a aplica]iilor<br />
a rezultat c` diferen]a în ce prive[te puterea de foc [i de izbire, a<br />
pus probleme deosebite privind întrebuin]area lor în lupt`.<br />
Pentru înl`turarea greut`]ilor ar`tate mai sus [i ]inând<br />
seama de faptul c` U.R.S.S. nu poate livra, pân` în anul 1965,<br />
num`rul de tancuri prev`zut ini]ial, propun ca în compunerea<br />
For]elor Armate ale R.P.R. s` avem urm`toarele mari unit`]i:<br />
• 5 divizii mecanizate cu câte 8.000 – 8.500 oameni [i 146<br />
tancuri fiecare (cele existente la pace);<br />
• 1 divizie mecanizat` cu 2.000 oameni [i 146 tancuri,<br />
existent` la pace, care la r`zboi se transform` în divizie<br />
mecanizat` cu 8.000 – 8.500 oameni [i 146 tancuri;<br />
Membrii Comitetului Militar al For]elor Armate Unite ale Tratatului de<br />
la Var[ovia, la o \nt#lnire cu primul secretar al Partidului<br />
Muncitorec Unit Polonez (PMUP), Wojciech Jaruzelski. |n st#nga,<br />
generalul Vasile Ionel, iar liderul PMUP este \ncadrat de mare[alii<br />
sovietici V.G. Kulikov [i A.G. Gribkov.<br />
23
studii/documente<br />
• 6 divizii infanterie moto cu câte 67 tancuri care iau fiin]` la<br />
mobilizare; cu aceste tancuri s` se constituie câte un regiment<br />
de tancuri pentru fiecare divizie;<br />
• 2 divizii de tancuri cu câte 241 tancuri fiecare (una cea<br />
existent` la pace, iar una se înfiin]eaz` la r`zboi).<br />
Reorganiz`rile propuse nu pun probleme deosebite în ceea<br />
ce prive[te cadrele [i asigurarea tehnico-material`.<br />
Trecerea la noua organizare s` se fac` în anul 1963.<br />
Dup` anul 1965, func]ie de posibilit`]ile de dotare cu tancuri,<br />
se va revedea organizarea diviziei de infanterie moto.<br />
2. Datorit` rolului crescând al trupelor de desant în r`zboiul<br />
modern, s-a apreciat c` existen]a unui singur batalion de desant<br />
para[utare este insuficient`, deoarece acesta nu poate îndeplini<br />
decât misiuni cu totul limitate.<br />
De aceea, s-a prev`zut ca batalionul de desant para[utare s`<br />
se transforme, la r`zboi, în regiment, care va putea îndeplini<br />
misiuni de lupt` pe un timp mai îndelungat în adâncimea tactic`<br />
a câmpului de lupt`.<br />
Trupele de ap`rare antiaerian` a teritoriului<br />
În scopul îmbun`t`]irii sistemului de ap`rare antiaerian` a<br />
teritoriului, în anul 1962 s-a înfiin]at Regimentul 4 Rachete<br />
Antiaeriene – Ploie[ti, iar în anul 1963 se va înfiin]a Regimentul<br />
15 Rachete Antiaeriene – Hunedoara.<br />
În total, vor fi 4 regimente de rachete antiaeriene pentru<br />
acoperirea zonei Bucure[ti – Ploie[ti [i a obiectivului<br />
Hunedoara.<br />
Întrucât în perioada ini]ial` a r`zboiului acoperirea<br />
obiectivului Re[i]a se poate asigura cu avia]ia de vân`toare, iar<br />
materialul din dotarea Regimentului 10 Artilerie Antiaerian` –<br />
Nicolae Ceau[escu, secretar general al Partidului Comunist Rom#n,<br />
la o \nt#lnire oficial` cu mare[alii sovietici V.G. Kulikov<br />
[i A.G. Gribkov (Bucure[ti, 1987).<br />
24<br />
Re[i]a nu are performan]e tehnice care s`-i permit` s` poat`<br />
ac]iona împotriva ]intelor care zboar` la în`l]imi foarte mari,<br />
apreciez c` acest regiment se poate desfiin]a la pace.<br />
Deoarece ap`rarea antiaerian` a ora[ului Bucure[ti este<br />
asigurat` de unit`]ile de rachete antiaeriene, Divizionul 125<br />
Artilerie A.A. din Bucure[ti nu mai este necesar [i propun a se<br />
desfiin]a.<br />
Pentru completare ulterioar` a sistemului de ap`rare<br />
antiaerian` a teritoriului, s` se înfiin]eze în primele 3 zile de la<br />
decretarea mobiliz`rii 2 regimente de artilerie a.a.<br />
Regimentele de artilerie a.a. ce se propun s` se înfiin]eze la<br />
decretarea mobiliz`rii vor fi înzestrate cu material de artilerie<br />
r`mas disponibil prin înfiin]area unit`]ilor de rachete [i vor<br />
participa la lupta împotriva ]intelor aeriene ce intr` în raza de<br />
ac]iune a materialului respectiv.<br />
Ca urmare, fa]` de prevederile protocolului, de a avea la pace<br />
[i r`zboi 4 regimente de artilerie antiaerian` [i 2 divizioane, vom<br />
avea, la pace, 3 regimente de artilerie antiaerian`, dislocate în<br />
garnizoanele Giurgiu, Mangalia [i Bra[ov, [i 1 divizion dislocat<br />
în garnizoana Ploie[ti, iar la r`zboi se vor înfiin]a înc` 2<br />
regimente, dislocate în garnizoanele Fete[ti [i Re[i]a.<br />
Pentru conducerea avia]iei de vân`toare – bombardament ce<br />
ac]ioneaz` în sprijinul armatelor de arme întrunite, s` se<br />
înfiin]eze, la r`zboi, în afara prevederilor protocolului, un<br />
comandament de divizie de avia]ie, c`ruia i se subordoneaz`:<br />
• dou` regimente de avia]ie vân`toare – bombardament, cu<br />
batalioanele de deservire respective (existente la pace);<br />
• o escadril` de avia]ie de cercetare (existent` la pace);<br />
• un batalion de transmisiuni (prev`zut a se înfiin]a la<br />
r`zboi);<br />
• un batalion de geniu aerodromuri (prev`zut a se înfiin]a la<br />
r`zboi).<br />
II. Asigurarea tehnico-material`<br />
În planul de dotare cu tehnic` de lupt` din import pe anii<br />
1962 – 1965, aprobat de Conducerea de partid [i de stat,<br />
Ministerul For]elor Armate a prev`zut ca la sfâr[itul anului 1965<br />
for]ele armate s` fie asigurate cu materiale necesare la nivelele<br />
stabilite prin protocol.<br />
Ca urmare a prevederilor din proiectul de conven]ie<br />
transmis de c`tre U.R.S.S. pentru livrarea tehnicii de lupt` pe<br />
anii 1963 – 1965 (din care rezult` c` se asigur` cantit`]i mai mici<br />
fa]` de cererile M.F.A.) [i nelivr`rii în totalitate de c`tre Uniunea<br />
Sovietic` a armamentului prev`zut în protocol în schimbul<br />
armamentului de tipuri vechi în nivelele de asigurare la sfâr[itul<br />
anului 1965, vor surveni modific`ri, astfel:<br />
• pu[ti mitraliere 7,62 mm RPK, RPD, RP – 46<br />
– 62 % în loc de 100 %;<br />
• tunuri 122 mm A – 19<br />
– 19 % în loc de 100 %;<br />
• obuziere – tunuri 152 mm ML– 20 [i obuziere 152 mm md. 1938<br />
– 56 % în loc de 100 %;<br />
• tunuri a.a. 57 mm S – 60<br />
– 69 % în loc de 72 %;<br />
• tunuri a.a. 100 mm KS – 19 M – 2<br />
1 (27) 2005 document
– 77 % în loc de 100 %.<br />
La toate aceste tipuri de armament, asigurarea pân` la 100%<br />
este completat` cu materiale de substituire existente, a(le) c`ror<br />
caracteristici sunt comparabile cu cele de nomenclator;<br />
• tancuri mijlocii T – 55<br />
– 21 % în loc de 24 %;<br />
• tractoare pe [enile mijlocii pentru tractarea materialului de<br />
artilerie<br />
– 19 % în loc de 100 %; ca urmare, nu se va<br />
putea asigura tractarea materialului de<br />
artilerie antiaerian` primit din U.R.S.S.;<br />
• avioane de vân`toare – interceptare MIG-21 PF-13 [i<br />
avioane de cercetare – corectare<br />
– 0 % , deoarece în proiectul de conven]ie<br />
nu se prevede livrarea acestor avioane;<br />
• sta]ii de radioloca]ie P – 35<br />
– 21 % în loc de 62 %.<br />
Dup` semnarea protocolului din martie 1961, ca urmare a<br />
reorganiz`rii unor mari unit`]i [i unit`]i, necesarul de r`zboi pe<br />
for]ele armate a crescut la unele categorii de materiale [i, astfel,<br />
nivelele de asigurare s-au redus la: obuziere 122 M – 30, tunuri<br />
divizionare 85 mm D – 44, ma[ini de comand` [i stat major<br />
pentru P.C. mobile BTR – 50 PU, transportoare blindate pe ro]i<br />
BTR – 60 P, sta]ii de radio.<br />
For the authorities from Bucharest, the Secret Additional<br />
Protocol of the Warsaw Pact, adopted at the reunion from the<br />
Poland Capital, on 14th May 1955, meant the including of the<br />
majority of Romanian military forces in the Organization of the<br />
Warsaw Pact. They were 8 divisions from land forces; 3 fighting aircraft<br />
divisions; 1bombing aircraft division and the entire Romanian<br />
maritime force. (Article no 5, from the above-mentioned document).<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
Din protocol este necesar s` fie scoase unele tipuri de<br />
materiale, astfel:<br />
• ma[ini blindate de cercetare BRDM, asigurarea c`rora<br />
urmeaz` a se face dup` anul 1965; pân` în anul 1965 s-a prev`zut<br />
s` se importe 22 buc. BRDM – RH pentru subunit`]ile de<br />
cercetare chimic`;<br />
• remorci pe mai multe osii (trailere) cu o capacitate de<br />
înc`rc`tur` de 40 – 60 tone; asigurarea acestora nu este posibil`<br />
decât dup` anul 1965;<br />
• complex sistem SOPKA, deoarece, în condi]iile litoralului<br />
R.P.R., nu poate fi folosit` la limita posibilit`]ilor maxime ale<br />
materialului.<br />
Dup` înapoierea grupei de ofi]eri care particip` la<br />
convorbirile preg`titoare, voi prezenta propuneri definitive.<br />
Rog a hot`r\.<br />
Aplica]ie cu trupe a Tratatului de la Var[ovia (1962)<br />
MINISTRUL FOR}ELOR ARMATE ALE R.P.R.<br />
General de armat`,<br />
(ss.) Leontin S`l`jan<br />
Nr.: 934/M din 13.11.1962<br />
Sursa: Arhivele Na]ionale Istorice Centrale, fond C.C. al P.C.R. –<br />
Cancelarie, dosar 35/1962, ff. 28 – 33. <br />
November 1962. Romania proposed the Amending of the Secret Additional Protocol of the Warsaw Pact<br />
The reasons, for which the conventional military forces of<br />
the Warsaw Pact members' countries were modified, in 1961-<br />
1962, could have been generated by the new doctrine promoted<br />
by the Soviet army, in the early '60, but also by a probable<br />
reorganization of the Warsaw Pact Organizaton military<br />
disposition; after the failure Hrusciov attempt to place the<br />
nuclear missiles in Cuba.<br />
25
studii/documente<br />
Cine e Maiorov?<br />
Dup` mai bine de treizeci de ani de la „Prim`vara de la<br />
Praga“, ampla bibliografie dedicat` acesteia s-a completat cu<br />
un num`r însemnat de lucr`ri, în diferite limbi. M`rturiile<br />
participan]ilor ocup` un loc destul de important în cadrul<br />
literaturii despre evenimentele din Cehoslovacia. Spre<br />
deosebire de memoriile frunta[ilor activi la „Prim`vara de la<br />
Praga“ – Zdenek Mlynar 1 [i Otta Sik 2 –<br />
cartea generalului de armat` A.M.<br />
Maiorov 3 este scris` de cel care a jucat în<br />
acele zile un cu totul alt rol,<br />
contradictoriu, din multe puncte de<br />
vedere. Conducând, în august 1968,<br />
Armata a 38-a, el a fost unul dintre<br />
principalii executan]i ai opera]iei militare<br />
de introducere a trupelor în Cehoslovacia, iar în luna<br />
octombrie a aceluia[i an a fost numit prim-comandant al abia<br />
createi Grupe Centrale de militari, care, în mod repetat,<br />
trebuia s` fie dislocat` în aceast` ]ar` central-european`.<br />
Memoriile generalului A. Maiorov, care con]in [i unele<br />
documente autentice despre evenimentele din anul 1968 (în<br />
26<br />
„Prim`vara de la Praga“<br />
\n viziunea generalului<br />
A.M. Maiorov<br />
T<br />
entativa întreprins` în Cehoslovacia, în prim`varavara<br />
anului 1968, de a reforma socialismul real [i<br />
dura reac]ie a oficialit`]ilor de la Moscova fa]` de ea<br />
precum [i interven]ia din 21 august, care a pus cap`t unuia<br />
din cele mai interesante experimente sociale ale celei de-a<br />
doua jum`t`]i a secolului al XX-lea, continu` s` atrag`<br />
aten]ia cercet`torilor.<br />
”<br />
a jucat, în timpul<br />
«Prim`verii de la Praga»,<br />
un rol contradictoriu<br />
Aleksandr S. ST@KALIN*<br />
Institutul de Slavistic` [i Balcanistic`<br />
al Academiei Ruse de {tiin]e<br />
primul rând rapoartele generalului adresate Moscovei),<br />
completeaz`, am`nun]it, tabloul deja cunoscut din alte surse<br />
al evenimentelor cehoslovace.<br />
Procesele, care aveau loc în Cehoslovacia, la mijlocul<br />
anilor ’60 (liberalizarea în planul vie]ii culturale, primele<br />
tentative de reform` economic`), nu numai c` au atras<br />
aten]ia încordat` a Kremlinului, dar, judecând în ansamblu,<br />
înc` înainte de prim`vara lui 1968, ele provocau îngrijorare.<br />
Când consilierul militar sovietic din Egipt, A. Maiorov, era<br />
primit, pentru prima dat`, în 1966, de<br />
c`tre L. Brejnev, care dorea s` afle mai<br />
multe despre situa]ia din Orientul<br />
Mijlociu, discu]ia a ajuns [i la<br />
Cehoslovacia. Atunci, Maiorov urma s`<br />
primeasc` o nou` func]ie în Regiunea<br />
militar` subcarpatic`. Lu#ndu-[i r`mas<br />
bun de la comandantul militar, secretarul<br />
general al CC al PCUS i-a dat numai un singur sfat: s`<br />
supravegheze Cehoslovacia vecin` [i s` aib` mai mul]i<br />
prieteni în armata cehoslovac`.<br />
Dup` mai pu]in de doi ani, nelini[tea la Moscova a<br />
crescut considerabil. C`tre sfâr[itul iernii 1967/1968, presa<br />
cehoslovac` aproape c` ie[ise de sub controlul partidului.<br />
*Aleksandr S. Stâkalin este cercet`tor [tiin]ific principal. Cel mai important specialist rus în problemele revolu]iei maghiare. Autor a numeroase studii [i articole<br />
consacrate rela]iilor sovieto-iugoslave, sovieto-maghiare [i româno-sovietice, publicate în reviste de specialitate române[ti [i str`ine („Arhivele totalitarismului“,<br />
„Revista istoric`“, „Studii [i materiale de istorie contemporan`“, „Cold War History“, „Slavianovedenie“). De asemenea, este co-editor al unor volume de<br />
documente despre Comitetul Central al Partidului Comunist al Uniunii Sovietice. Lucrarea sa recent`, dedicat` revolu]iei maghiare, este Prervannaia revoliu]iia.<br />
Vengherskii krizis 1956 goda i politika Moskv\ (Revolu]ia întrerupt`. Criza maghiar` din anul 1956 [i politica Moscovei), Moscova, Novâi Hronograf, 2003, 316 p.<br />
Men]ion`m c` titlul [i intertitlurile apar]in redac]iei revistei „Document“.<br />
<br />
”Generalul A.M. Maiorov<br />
1 (27) 2005 document
Ap`ruser` focare ale opozi]iei din exteriorul partidului, care<br />
erau diverse cluburi intelectuale. Atitudinea politic` însufle]it`<br />
a popula]iei a provocat schimb`ri de cadre la nivelul<br />
partidului conduc`tor: sub presiunea opiniei publice, pentru<br />
prima dat` dup` atâ]ia ani de conducere comunist`, care se<br />
considera factorul activ al vie]ii politice, în Republica<br />
Socialist` Cehoslovac` (RSC) au avut loc, una dup` alta,<br />
demisiile func]ionarilor de orientare dogmatic`, „liberalii“ din<br />
partid de]in#nd numeroase func]ii importante. La 23 martie<br />
1968, la Dresda, avea loc întâlnirea liderilor unui unor state<br />
comuniste, prima dintr-o serie de alte întâlniri consacrate<br />
dezbaterii situa]iei din Cehoslovacia. Pentru prima dat`,<br />
delega]ia PCC a fost expus` criticii dure pentru „ced`ri în<br />
fa]` opozi]iei“.<br />
La 12 aprilie, generalul-locotenent A. Maiorov a fost<br />
chemat de la Hmelni]ki la Lvov, la comandamentul regiunii,<br />
unde i s-a adus la cuno[tin]` ordinul ministrului Ap`r`rii [i al<br />
Statului Major General, din 11 aprilie, cu privire la intrarea<br />
Armatei a 38-a în Cehoslovacia „cu scopul reprim`rii [i, în<br />
caz de necesitate, al distrugerii contrarevolu]iei pe teritoriul<br />
s`u“ 4 . În decurs de o zi de la momentul primirii semnalului,<br />
armata trebuia s` parcurg` 500-550 km, s` ia sub control<br />
Slovacia [i estul Moraviei, s` ias` pe linia Brno-Ostrava.<br />
Documentul era strict secret. Lui Maiorov nu i s-a permis s`<br />
informeze nici m`car organiza]ia de partid despre con]inutul<br />
s`u. Îns` cu toate c` planul ocup`rii RSC – a[a cum reiese,<br />
pentru prima dat`, chiar din memoriile lui Maiorov – fusese<br />
elaborat deja la mijlocul lui aprilie, o decizie politic`<br />
principial` cu privire la invadare nu fusese luat` câtu[i de<br />
pu]in la acea vreme. Asta pentru c` succesul tuturor<br />
opera]iilor depindea nu numai de ac]iunile militare; mult mai<br />
dificil era s` se decid` problema puterii: s` fie elimina]i din<br />
organele conduc`toare de partid [i de stat cehoslovace to]i<br />
oamenii indizerabili pentru Moscova, s` fac` guvernul mai<br />
docil [i mai ascult`tor, gata s` se supun` f`r` crâcnire<br />
voin]ei Kremlinului. {eful Direc]iei Opera]ii a Statului Major<br />
General, care a sosit la Lvov pentru a da ordine concrete lui<br />
A. Maiorov, a fost primit, în ajun, la 11 aprilie, împreun` cu<br />
ministrul Ap`r`rii, A. Greciko, de c`tre Brejnev, care i-a spus<br />
celui din urm`: „Andrei, preg`te[te-te pentru greu. Dar s`<br />
dea Dumnezeu s` se rezolve f`r` asta“. 5<br />
Situa]ia se precipit`<br />
S-a hot`rât s` se amâne o ac]iune militar` direct` [i, timp<br />
de câteva luni, ea a fost considerat` ca una dintre<br />
alternative, în cazul evolu]iei defavorabile a evenimentelor.<br />
La aceasta a contribuit [i vizita din luna mai a lui A.N<br />
Kos#ghin, la Praga, care, realizând bilan]ul vizitei, a fost<br />
obligat s` recunoasc` popularitatea primului secretar al CC<br />
al PCC, A. Dubcek, ales în ianuarie 1968, personificare a<br />
cursului spre înnoire; acela[i Kos#ghin s-a convins de<br />
fragilitatea pozi]iilor celor care la Moscova erau considera]i<br />
parteneri mult mai de încredere.<br />
În cursul lunii iunie, pe teritoriul Cehoslovaciei au avut loc<br />
exerci]ii militare pe scar` larg` ale statelor Tratatului de la<br />
Var[ovia (cu numele de cod „{umava“), care, în esen]`, au<br />
devenit o form` sui generis de presiune politic`, cu atât mai<br />
mult cu cât, în decursul unei întregi luni de la terminarea<br />
manevrelor, unit`]ile militare – cu efective de câteva mii de<br />
militari – nu au p`r`sit cu nici un chip teritoriul cehoslovac, în<br />
pofida evidentei nemul]umiri a gazdelor. Însufle]i]i de<br />
prezen]a trupelor sovietice, „ortodoc[ii“ din PCC, nemul]umi]i<br />
de liberalizare, au încercat s` treac` la contraofensiv` [i s`<br />
preia ini]iativa. Acest lucru a fost observat [i de c`tre militarii<br />
sovietici. „Sta]ionarea militarilor sovietici în teritoritorii din<br />
Cehoslovacia, confer` încredere în pozi]iile lor activi[tilor de<br />
partid, sociali [i celor din armat`“, a raportat atunci la<br />
Aici [i \n pagina 26, imagini surprinse \n timpul „Prim`verii de la<br />
Praga“ (august 1968).<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
Moscova Maiorov. 6 Iar mai târziu, încercând s`-[i determine,<br />
în memorii, propria sa rela]ie cu cele petrecute în jurul RSC,<br />
în iunie 1968, a remarcat c` „îngrijor`rile privind o posibil`<br />
evolu]ie dramatic` s-au diminuat; se sim]ea în toate<br />
consecven]a [i fermitatea conducerii noastre politice [i<br />
militare superioare“. 7<br />
Lini[te deplin` îns` nu era [i, desigur, pe m`sura<br />
continu`rii manevrelor, îngrijorarea sporea. Petrecând în<br />
Cehoslovacia nu pu]ine zile, pe perioada manevrelor pe<br />
scar` larg`, generalii sovietici, în frunte cu mare[alul I.I.<br />
Iakubovski, au ajuns la concluzia c` spiritul de lupt` al<br />
Armatei Populare Cehoslovace (APC) este redus. Chiar noul<br />
pre[edinte al Cehoslovaciei, b`trânul general Ludvik<br />
Svoboda, stimat de militarii sovietici, asistând la unul dintre<br />
exerci]iile demonstrative, i-a calificat, în sinea sa, pe<br />
compatrio]ii s`i „[veigi“. Dac` \n ceea ce prive[te capacitatea<br />
combativ` a Armatei Populare Cehoslovace era evident c`<br />
nu se afla la în`l]ime, despre o oarecare preg`tire politic` [i<br />
de partid, în accep]iunea militar` sovietic`, nici nu putea fi<br />
vorba. Generalii sovietici erau pur [i simplu [oca]i v`zând<br />
t`ieturi din jurnale semipornografice pe zidurile uneia dintre<br />
caz`rmi în locul portretelor conduc`torilor partidului. De<br />
aceea, în conversa]iile cu ofi]erii sovietici, din când în când,<br />
militarii cehoslovaci, inclusiv activi[tii de partid, sus]ineau<br />
vehement avantajele socialismului democratic, luând în râs<br />
regulamentele Armatei Ro[ii, punând întreb`ri<br />
„provocatoare“, plângându-se de calitatea sc`zut` a<br />
avioanelor militare sovietice [i de incorecta interpretare de<br />
c`tre „Pravda“ a situa]iei din Cehoslovacia, exprimându-[i<br />
nemul]umirea privind inegalitatea schimburilor economice [i<br />
ar`t#ndu-se nedumeri]i în leg`tur` cu sta]ionarea militarilor<br />
statelor membre ale Pactului de la Var[ovia în Cehoslovacia,<br />
dup` terminarea manevrelor militare. Spre marea<br />
nemul]umire a militarilor sovietici, ziarul „Rudé pravo“ a<br />
comentat critic comportamentul militarilor sovietici, zorind<br />
URSS s`-[i retrag` militarii, iar [efii „înver[una]i“ ai aripii<br />
drepte a PCC – participantul la r`zboaiele civile din Spania [i<br />
China, F. Kriegel, [i liderul mi[c`rii din ilegalitate din timpul<br />
celui de-al doilea r`zboi mondial, I. Smrkovski (care suferise<br />
o condamnare [i în timpul lui Masaryk, [i în timpul ocupa]iei<br />
germane [i în timpul lui Gottwald) – s-au pronun]at în mod<br />
deschis împotriva prelungirii [ederii pe p`mânt cehoslovac a<br />
militarilor str`ini. În cadrul Armatei Populare Cehoslovace<br />
27
studii/documente<br />
(APC) au fost adunate în mod legal semn`turi în sprijinul<br />
manifestului celor „2000 de cuvinte“ (documentul-program al<br />
intelighen]iei opozi]ioniste), la mitingurile cu participarea<br />
militarilor cehoslovaci au ap`rut pancarte cu inscrip]ia<br />
„Ru[ilor, acas`!“, [i, pe deasupra, la toate serviciile de<br />
intenden]` ale Armatei Populare Cehoslovace au fost<br />
înl`turate toate unit`]ile sovietice de aprovizionare înainte<br />
înc` de ie[irea de pe teritoriul cehoslovac.<br />
Generalilor sovietici li s-a p`rut extrem de revolt`tor faptul<br />
c` în Cehoslovacia conduc`torii politici [i comisarii, în loc s`<br />
le inculce solda]ilor ideile „interna]ionalismului proletar“,<br />
dimpotriv`, „corupeau“ armata, propov`duind calea<br />
cehoslovac` deosebit` spre socialism, mult mai<br />
„democratic`“ decât în URSS sau în alt` parte. Concluzia<br />
care se desprindea din toate acestea era clar`: „a[a-numita<br />
democratizare“ a APC a mers atât de departe, încât „noi vom<br />
risca s` pierdem un aliat de n`dejde de pe una din cele mai<br />
importante direc]ii strategice. Dup` opinia noastr`, starea<br />
multor unit`]i [i forma]iuni ale APC nu corespunde situa]iei<br />
28<br />
Generalul de<br />
armat`<br />
S.M. {temenko,<br />
[eful statului<br />
major al For]elor<br />
Armate Unite ale<br />
Pactului de<br />
Var[ovia (1968-<br />
1976), [i<br />
mare[alul I.I.<br />
Iakubovski,<br />
comandantul<br />
For]elor Armate<br />
Unite ale Pactului<br />
(1967-1976).<br />
interna]ionale actuale complexe [i a celei critice din interiorul<br />
RSC“, a raportat Maiorov la Moscova. 8<br />
O realitate [ocant`<br />
Îns` cel mai important aspect era c` în URSS [i<br />
Cehoslovacia nu exista o concep]ie comun` asupra<br />
obiectivelor armatei cehoslovace în cazul unor posibile<br />
conflicte militare cu Occidentul, fapt ar`tat de tactica<br />
generalilor cehoslovaci din timpul manevrelor. „Oricât de loiali<br />
ne-ar fi fost alia]ii, obiectivul lor politico-militar era<br />
întotdeauna asigurarea propriilor interese. Pentru<br />
Cehoslovacia era important ca, în cazul invad`rii ei de c`tre<br />
inamic, s` atrag` în r`zboi cât mai repede pe aliatul s`u,<br />
URSS, cu ale sale for]e armate impresionante, iar armata sa<br />
s` fie protejat`. S` se apere, dar s` nu ri[te, iat` care era<br />
crezul for]elor armate cehoslovace“. 9 URSS avea alt obiectiv:<br />
s` oblige armata RSC s` lupte activ, asigurând astfel<br />
condi]iile pentru înaintarea grupurilor militare puternice din<br />
URSS. Iar sensul exerci]iilor „{umava“ constau tocmai în<br />
repetarea acestor roluri. Îns` manevrele ar`taser`, mai bine<br />
ca niciodat`, c` fiecare [i-a în]eles rolul în concordan]` cu<br />
propriile sale aspira]ii. De aceea, liderii cehoslovaci,<br />
continuând s` declare devotamentul fa]` de obliga]iile de<br />
aliat, se pronun]au, în acela[i timp, cu mai mult` hot`râre,<br />
pentru reducerea cheltuielilor militare mari ale RSC, iar<br />
printre ofi]eri, în special la Academia militar` politic`, ideea<br />
neutralit`]ii de tipul celei iugoslave, prindea din ce în ce mai<br />
mult contur. 10<br />
Impresiile dobândite de generalii sovietici pe parcursul<br />
celor dou` luni de [edere în Cehoslovacia contrastau izbitor<br />
cu reprezentarea lor cu privire la no]iunea de socialism:<br />
„Cuvânt. Radio. Televiziune. Ziare. La unguri tot cu aceasta<br />
începuse. {i s-a terminat cu spânzurarea comuni[tilor de<br />
stâlpii de iluminat… Numai c` ei, aici, nu vor ajunge la o a<br />
doua Ungarie“, le-a spus subalternilor s`i mare[alul<br />
Iakubovski. 11 Se poate presupune c` rapoartele militarilor<br />
sovietici – despre concluziile manevrelor din var`, din<br />
Cehoslovacia – c`tre conducerea politic` a ]`rii au devenit<br />
unul din factorii importan]i, care au determinat alegerea<br />
definitiv` a variantei de for]` privind rezolvarea problemei<br />
cehoslovace.<br />
În m`sura în care o decizie de principiu cu privire la<br />
interven]ia armat` nu fusese luat` înc` în iulie 1968, [ederea<br />
militarilor sovietici în Cehoslovacia, înc` o lun`, dup`<br />
terminarea manevrelor, nu a fost înso]it` de o preg`tire<br />
politic` corespunz`toare; solda]ii [i ofi]erii sim]eau<br />
incertitudinea situa]iei lor. E adev`rat c` mare[alul<br />
Iakubovski a declarat la una din întâlnirile cu ofi]erii c` o<br />
parte a Armatei Sovietice urma s` mai r`mân` pe teritoriul<br />
cehoslovac pân` la sfâr[itul verii [i c`, în septembrie, vor<br />
începe noi „manevre de amploare“. 12 Îns` campania<br />
propagandistic` zgomotoas` împotriva prelungirii [ederii<br />
militarilor sovietici, care se declan[ase în RSC, a determinat<br />
punerea sub semnul îndoielii a faptului c` liderii cehoslovaci<br />
erau de acord cu aceast` versiune. Chiar ofi]erii cu simpatii<br />
prosovietice nu-[i ascundeau atitudinile negative fa]` de<br />
întârzierea retragerii trupelor, în conversa]iile lor cu colegii<br />
sovietici. Incertitudinea situa]iei demoralizante a influen]at<br />
armata. Conduc`torii politicii raportau din ce în ce mai des<br />
despre „st`rile de spirit nes`n`toase“ ale solda]ilor. Printre<br />
ofi]eri erau dezb`tute aprins dezacordurile din cadrul<br />
Organiza]iei Pactului de la Var[ovia [i faptul c` „Polonia s-ar<br />
fi manifestat împotriva interven]iei, iar Ungaria sprijin` demult<br />
Cehoslovacia“. 13 La mijlocul lunii iulie, delega]ia PCC a<br />
refuzat s` soseasc` la Var[ovia la consf`tuirea liderilor unor<br />
state socialiste. Încordarea în rela]iile dintre „partidele<br />
fr`]e[ti“ era bine perceput` de c`tre ofi]erii sovietici de rang<br />
mijlociu. „Singurul lucru de care m` tem este c`, dac` cehii<br />
sosesc la Var[ovia, se poate ca lor s` nu li se dea voie<br />
acolo, [i oricine altcineva (fie Biliak, fie Kolder sau Indra)<br />
1 (27) 2005 document
poate anun]a constituirea unui guvern [i chemarea militarilor<br />
no[tri… M` tem c` noi ne b`g`m într-o afacere necurat`, ca<br />
nu cumva noi s` fim nevoi]i s` tragem primul foc într-un al<br />
treilea r`zboi“, scria în jurnalul s`u un colonel. 14 A[teptarea<br />
încordat` a deznod`mântului se accentua cu timpul. La<br />
începutul lunii august, când liderii ]`rilor socialiste au plecat<br />
la Bratislava, unii dintre ofi]eri credeau c` guvernului RSC îi<br />
va fi prezentat un ultimatum [i c` va fi început` invazia. 15<br />
Întârzierea evacu`rii armatei nu a adus nici un folos<br />
Uniunii Sovietice. Dimpotriv`, la începutul lui august,<br />
plecarea trupelor sovietice era perceput` de c`tre opinia<br />
public` din Cehoslovacia nu ca o evacuare spre bazele sale,<br />
ci ca o retragere, ca o recunoa[tere a e[ecului politicii de<br />
for]`, ca un nou succes al „for]elor de dreapta“ din PCC. Ca<br />
urmare, s-a încercat – în special în articolul de fond din<br />
„Pravda“, din 22 august, „Ap`rarea socialismului: cea mai<br />
înalt` misiune interna]ional` “ – explicarea nemul]umirii<br />
popula]iei fa]` de sta]ionarea trupelor sovietice dup`<br />
terminarea manevrelor, ca fiind rezultatul propagandei de<br />
succes a „revizioni[tilor“, care se str`duiau în mod con[tient<br />
s` pun` la îndoial` obliga]iile Cehoslovaciei, care derivau din<br />
statutul ei de membru al Organiza]iei Pactului de la Var[ovia.<br />
De aceea, existen]a acestei propagande era folosit` ca<br />
argument în folosul disloc`rii permanente a contingentelor<br />
armatei sovietice în Cehoslovacia.<br />
Armata a 38-a intr` \n ac]iune<br />
O parte a Armatei a 38-a s-a instalat, p`r`sind Republica<br />
Socialist` Cehoslovac`, în imediata apropiere a grani]ei. La<br />
11 august, la Moscova, generalul-locotenent Maiorov a fost<br />
primit de c`tre Greciko, iar apoi de Brejnev [i Suslov. Situa]ia<br />
din Cehoslovacia continua s` provoace serioase îngrijor`ri la<br />
Kremlin. Procesul de liberalizare se intensificase, dobândind<br />
o dinamic` proprie, [i, în pofida promisiunilor f`cute de<br />
Dubcek la întâlnirile de la Cierna-nad-Tisou [i Bratislava, la<br />
sfâr[itul lunii iulie [i începutul lunii august, conducerea PCC,<br />
îmb`tat` de sprijinul popular neobi[nuit de larg, nu era<br />
înclinat` s` întreprind` m`suri hot`râte, chiar sub presiunea<br />
dictatului sovietic, împotriva sus]in`torilor „c`ii propriii“ spre<br />
socialism [i s` îngr`deasc` manifestarea activismului social<br />
spontan.<br />
La întâlnirea lui Maiorov cu liderii PCUS a fost pus` în<br />
discu]ie varianta rezolv`rii prin for]` a problemei<br />
cehoslovace. Evident c` a ap`rut întrebarea: se va împotrivi<br />
Armata Popular` Cehoslovac` invad`rii nepermise de c`tre<br />
militarii sovietici a teritoriului RPC? Opinia comandan]ilor<br />
militari, deloc m`gulitoare, privind capacitatea de lupt` a<br />
armatei cehoslovace, i-a convins pe liderii de partid c` pre]ul<br />
pl`tit, în cazul adopt`rii solu]iei de for]`, nu era prea mare.<br />
„Prin gesturile [i manifest`rile sale, Brejnev reu[ea s`<br />
creeze o atmosfer` binevoitoare, pentru ca oricare dintre<br />
interlocutorii s`i s` se simt` egal în discu]ie cu el“, astfel [i-l<br />
aminte[te Maiorov pe omul care a simbolizat epoca<br />
stagn`rii. 16 Important` îns` – fapt care i-a atras aten]ia [i lui<br />
Maiorov – era [ov`iala înn`scut` a lui Brejnev. Secretarul<br />
general în]elegea c` pierderea controlului asupra<br />
Cehoslovaciei îl va costa func]ia. Fiind o persoan` f`r` voin]`<br />
– potrivit naturii sale – [i supus îndoielii, Brejnev nu era cel<br />
mai important „uliu“ din conducerea sovietic` [i, de aceea, el<br />
era gata s` ia m`suri excep]ionale numai sub presiunea<br />
situa]iilor concrete [i a colegilor s`i din Biroul Politic, care-l<br />
împingeau s` adopte o astfel de decizie.<br />
Dup` întâlnirile amintite, Maiorov a fost trimis în inspec]ie<br />
în Polonia. Creionat cu mijloacele modeste ale memoriilor<br />
generalilor, îns` cu toate acestea deosebit de expresive,<br />
portretul lui W. Gomulka este, f`r` îndoial`, una din reu[itele<br />
c`r]ii. Liderul Partidul Muncitoresc Unit Polonez (PMUP),<br />
care prefera s` dobândeasc` informa]ii de prim` mân`, [i-a<br />
exprimat dorin]a s`-l primeasc` pe comandantul sovietic,<br />
ascultându-i atent raportul cu privire la situa]ia politic` intern`<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
din Cehoslovacia. La vremea sa, la sfâr[itul anilor 1940,<br />
Gomulka, care nu-[i s`vâr[ise ucenicia kominternist`<br />
obligatorie, a stârnit nu pu]in` sup`rare la Kremlin cu<br />
apuc`turile sale, clar necorespunz`toare, de conduc`tor al<br />
unui „partid fr`]esc“, supus lui Stalin [i Kominformului. A fost<br />
preferat B. Bierut, care a manifestat o mult mai mare<br />
disponibilitate s` se împace cu rolul, deloc de invidiat, de<br />
vasal moscovit pentru politica polonez`. Exclus în cele din<br />
urm` din partid [i petrecând trei ani în închisoare, Gomulka a<br />
fost îns` cerut de na]iunea polonez` mai târziu, în toamna lui<br />
1956, în condi]iile de criz` profund` a întregului sistem.<br />
Atunci, pronun]ându-se în mod hot`rât pentru egalitate în<br />
rela]iile sovieto-poloneze [i insistând s` elimine grupul<br />
consilierilor sovietici din structurile de putere ale Republicii<br />
Populare Poloneze, Gomulka, ajuns la conducerea Partidului<br />
Muncitoresc Unit Polonez (PMUP) pe valul mitingurilor<br />
spontane, a reu[it s` destind` atmosfera [i s` neutralizeze<br />
starea de spirit anticomunist` din Polonia, care amenin]a s`<br />
devin` exploziv`. „Pentru prima dat` de la apari]ia sa,<br />
comunismul polonez s-a eliberat de învinuirea potrivit c`reia<br />
Mare[alii<br />
I.S. Konev<br />
[i V.G. Kulikov,<br />
comandan]ii<br />
For]elor Armate<br />
Unite ale Pactului<br />
de la Var[ovia<br />
(1955-1960;<br />
1977-1989).<br />
29
studii/documente<br />
Budapesta, 1956.<br />
Popula]ia capitalei Ungariei ia cu asalt tancurile sovietice.<br />
el reprezint` o marionet` ruseasc`, condamnat la un conflict<br />
ve[nic [i ireconciliabil cu aspira]iile na]ionale poloneze…<br />
Pentru prima dat` în lunga, schimb`toarea [i tragica s`<br />
carier`, comunismul polonez [i-a asumat rolul exponentului<br />
aspira]iilor na]ionale spre independen]` [i libertate“, scria în<br />
acele zile în paginile ziarului „Scotsman“ proeminentul<br />
politolog britanic de stânga, originar din Polonia, Isaac<br />
Deutcher. 17 Deoarece, în ochii Moscovei, Gomulka avea<br />
solida reputa]ie a unui „deviator na]ionalist de dreapta“, N.S.<br />
Hru[ciov [i anturajul s`u au în]eles c` din toat` elita<br />
comunist` a Poloniei, în primul rând el [i sus]in`torii s`i<br />
dintre aceia[i „deviatori-na]ionali[ti“ ar fi putut ajuta la<br />
amabalarea mult mai atr`g`toare, din punctul de vedere al<br />
con[tiin]ei na]ionale poloneze, a ideii socialismului. În Palatul<br />
Belvedere din Var[ovia erau gata s` fac` compromisuri.<br />
Tratatul semnat în mai 1955 la Var[ovia, care a<br />
reprezentat actul de na[tere a Organiza]iei Pactului de la<br />
Var[ovia, a fost perceput de c`tre ideologii PMUP ([i nu f`r`<br />
temei) ca garant al men]inerii tr`iniciei acelui sistem al<br />
rela]iilor interna]ionale, care putea asigura pentru na]iunea<br />
polonez` un spa]iu geopolitic favorabil în perioada<br />
contemporan`. Între timp, cuceririle lui octombrie polonez din<br />
1956 nu fuseser` consolidate institu]ional [i, literalmente, în<br />
decurs de un an, s-a produs un recul, chiar dac` nu atât de<br />
puternic, spre un model extrem de ineficient de socialism<br />
administrativ-birocratic. Focurile trase asupra muncitorilor<br />
demonstran]i de la Gdansk, de la sfâr[itul anilor ’70, au<br />
marcat sfâr[itul f`r` glorie al regimului Gomulka.<br />
Sub peni]a memorialistului, Gomulka se înf`]i[eaz`<br />
cititorului ca un politician înr`it, viclean [i destul de cinic, în<br />
care arogan]a de [leahtic [i dispre]ul fa]` de mul]ime s-au<br />
combinat, totu[i, cu o intui]ie destul de bun` [i cu o<br />
30<br />
capacitate destul de clar` de percepere a situa]iei, tr`gând<br />
concluzii competente referitoare la propria siguran]`.<br />
Conversând cu emisarul sovietic, care era mai mic în rang<br />
decât el, Gomulka nu [i-a ascuns în mod deosebit profunda<br />
sa rusofobie. El nu putea s`-[i refuze, de exemplu, pl`cerea<br />
de a-[i permite câteva în]ep`turi la adresa lui Maiorov, ai<br />
c`rui str`mo[i cazaci, la vremea lor, „au v`rsat nu pu]in<br />
sânge polonez“. Sunt citite cu interes laconicele, dar<br />
expresivele, descrieri ale moravurilor [i n`ravurilor de la<br />
„curtea oficial`“ din Var[ovia anilor ’60: fiec`rui musafir str`in,<br />
care-l vizita pe Gomulka la re[edin]a sa din afara ora[ului, i<br />
se propunea un bizar ghiveci din muzic` de Chopin [i fete de<br />
moravuri u[oare, pe care „pan secretar“ nu uita s` le ofere [i<br />
pl`cu]ilor s`i companioni, încredin]ându-l, în cursul<br />
conversa]iei, pe generalul-interlocutor, c` aceste „[veice“ nu<br />
vor opune o rezisten]` serioas` for]elor unite ale statelor<br />
membre ale Pactului de la Var[ovia.<br />
În diminea]a zilei de 18 august, la Moscova, Maiorov a<br />
fost chemat la consf`tuirea ministrului Ap`r`rii cu generalii,<br />
consf`tuire care s-a desf`[urat într-o atmosfer` de secret<br />
deplin, nefiind permis s` se ia note. Greciko a sosit de la<br />
întrunirea de la Kremlin, unde, cu concursul alia]ilor, fusese<br />
luat` decizia cu privire la ac]iunea militar`. Alia]ii (ungurii,<br />
polonezii, bulgarii) s-au al`turat, de asemenea, opera]iilor. W.<br />
Ulbricht era gata s` pun` la dispozi]ie cinci divizii, îns`<br />
participarea lor direct` la ac]iune a fost considerat`<br />
necorespunz`toare [i s-a decis s` se fac` apel la ajutorul lor<br />
numai dac` evenimentele ar fi evoluat extrem de nefavorabil.<br />
De aceea, deocamdat`, fuseser` concentrate la grani]`<br />
(ulterior, pre[edintele Svoboda, care a primit cu am`r`ciune<br />
decizia alia]ilor privind „ajutorul interna]ional“ nedorit, a fost<br />
bucuros de faptul c` militarii est-germani nu luaser` parte la<br />
ocuparea Cehoslovaciei. Anul 1939 continua înc` s` fie<br />
prezent în memoria genera]iilor mai în vârst`). Chiar dac` la<br />
dezbaterile din cadrul Biroului Politic privind planul de ac]iune<br />
a fost avansat punctul de vedere potrivit c`ruia<br />
„normalizarea“ situa]iei în ]ar` ar putea fi realizat` cu dou`trei<br />
divizii, anumite îngrijor`ri legate de interven]ia<br />
occidental` (în Bavaria tocmai trebuiau s` înceap` manevre<br />
ale NATO) au obligat la alegerea unei alte strategii, care<br />
presupunea folosirea pe scar` larg` a resurselor militare. În<br />
total, în sistemul Organiza]iei Pactului de la Var[ovia au fost<br />
aduse în stare de lupt` aproape 200 de divizii. Comanda<br />
general` a opera]iei era asigurat` de comandantul-[ef al<br />
trupelor terestre, general de armat` I.G. Pavlovski.<br />
În ac]iunea de ocupare a Prag`i, urmau s` fie luate sub<br />
control principalele institu]ii de stat, paralizându-se astfel<br />
întregul sistem al puterii. Aceast` func]ie a fost îndeplinit`, în<br />
special, de unit`]ile de desant aerian. 18 Armata a 38-a, cu<br />
unit`]ile atribuite ei, aflat` sub comanda generalului Maiorov,<br />
trebuia s` ocupe Slovacia [i Moravia în 24 de ore. Focul<br />
putea fi deschis numai la ordinul ministrului Ap`r`rii [i, de[i<br />
fusese greu s` se prevad` toate urm`rile unei invazii<br />
nea[teptate, marea responsabilitate revenea în chip<br />
nemijlocit comadantului. În cazul deterior`rii situa]iei, adic` a<br />
unei împotriviri active a armatei cehoslovace, fusese<br />
conceput un plan special. Pentru a preveni orice tentative de<br />
împotrivire din partea acesteia, Greciko [i-a luat r`mas bun<br />
de la ministrul Ap`r`rii al RSC, M. Dzur, prin intermediul lui<br />
Pavlovski, cu o fraz` care a intrat în istorie: „Transmite-i lui<br />
Dzur – i-a spus el lui Pavlovski – c` dac` va fi tras numai un<br />
singur foc de arm` împotriva noastr`, îl voi spânzura în<br />
primul plop“. Începutul ac]iunii de trecere a grani]ei a fost<br />
stabilit` la orele 23.20, pemtru data de 20 august.<br />
Datorit` faptului c` fusese pus` în mi[care o gigantic`<br />
ma[in`rie de r`zboi, responsabilitatea politic` a<br />
evenimentelor care aveau loc, judecând dup` izvoare, s-a<br />
repercutat asupra marii mase de militari participan]i, nu<br />
numai într-o form` tenden]ioas`, ci [i într-o manier`<br />
general`. Conform opiniilor martorilor, unii dintre militarii<br />
sovietici „nu [tiau c` ei se aflau la Praga, ci credeau c` sunt<br />
1 (27) 2005 document
în Germania. Singurul lucru de care ei erau convin[i, era<br />
faptul c` ei veniser` s` în`bu[e contrarevolu]ia… Solda]ii<br />
ru[i nu în]elegeau de ce oamenii îi priveau cu ur`, c`ci ei<br />
sosiser` s` ne elibereze, ca în 1945… Explica]ia potrivit<br />
c`reia noi, ca [i ei, dorim s` tr`im în socialism, îns` pe<br />
placul nostru, a r`mas f`r` r`spuns“. 19 Muzeul Na]ional din<br />
Praga a p`strat, pentru mult` vreme, urmele rafalelor de<br />
automat, trase în ziduri de solda]ii care luaser` cl`direa drept<br />
Reichstagul din Berlin. Potrivit m`rturiilor corespondentului<br />
de atunci al „Izvestiei“, B. Orlov, mul]i dintre militarii Armatei<br />
sovietice au suferit o adev`rat` traum` sufleteasc`,<br />
confruntându-se cu atitudinea atât de du[m`noas` a<br />
popula]iei. 20<br />
„Un succes deplin“…<br />
Opera]ia de ocupare a Cehoslovaciei s-a desf`[urat<br />
destul de precis. „Speciali[tii militari ai SUA consider`<br />
ac]iunea celor cinci ]`ri, membre ale Pactului de la Var[ovia,<br />
un succes deplin“, se consemna într-unul din rapoartele<br />
diplomatice ale Ambasadei Cehoslovaciei din Washington. 21<br />
Îns` ac]iunile politice nu au reu[it atât de bine. În pofida<br />
prognozelor extrem de optimiste ale ambasadei sovietice,<br />
care au oferit pe parcursul mai multor luni o imagine<br />
denaturat` a st`rii de spirit colective [i a raportului de for]e<br />
din cadrul conducerii de partid, „for]ele s`n`toase“ nu au<br />
reu[it s` dobândeasc` majoritatea în Prezidiul CC al PCC:<br />
pre[edintele Svoboda a refuzat s` recunoasc` guvenul<br />
marionet` al „prietenilor Moscovei“. Atât Adunarea Na]ional`<br />
a RSC, cât [i Congresul al<br />
XIV-lea al PCC, care a<br />
avut loc la sfâr[itul lunii<br />
august (unicul congres din<br />
istoria partidului care s-a<br />
desf`[urat ilegal), au<br />
condamnat agresiunea.<br />
Cu privire la caracterul<br />
ilegal al ac]iunii, s-a<br />
pronun]at [i reprezentantul<br />
Cehoslovaciei în Consiliul<br />
de Securitate al ONU,<br />
unde, la 21 august, au<br />
avut loc dezbateri aprinse.<br />
„La 21 august, cartierul<br />
general al ONU, de pe<br />
East River, amintea de un<br />
mu[uroi de furnici<br />
alarmate… Atmosfera<br />
politic` în care s-a<br />
desf`[urat discu]ia în<br />
Consiliul de Securitate era<br />
încins` la maximum. Nici<br />
înainte [i nici dup` nu-mi<br />
fusese dat s` fiu martorul<br />
unei polemici atât de dure,<br />
de grosolane [i de jignitoare pentru diver[ii ei participan]i“, î[i<br />
aminte[te V.L. Israelian, pe atunci adjunctul reprezentantului<br />
permanent al URSS la ONU. 22 Chiar dac` SUA [i alia]ii lor<br />
din NATO erau interesa]i în mod obiectiv în sl`birea for]ei<br />
care li se opunea – Organiza]ia Pactului de la Var[ovia –, ei,<br />
ca regul` general`, s-au str`duit s` evite o confruntare<br />
direct` cu Moscova. O parte a oamenilor politici occidentali<br />
respectau punctul de vedere potrivit c`ruia amplificarea<br />
tendin]elor policentriste în lag`rul est-european va rupe<br />
echilibrul de putere, care s-a <strong>format</strong> în Europa, [i va spori<br />
tensiunea pe continent, fapt care nu era de dorit pentru<br />
Occident. Pe toat` perioada „Prim`verii de la Praga“,<br />
guvernul SUA s-a distan]at în mod constant de arhitec]ii<br />
reformelor cehoslovace, str`duindu-se s` nu dea Uniunii<br />
Sovietice [i alia]ilor s`i nici cel mai mic motiv pentru a fi<br />
învinui]i de amestec în problemele interne ale Cehoslovaciei<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
[i, în mod firesc, motiv pentru interven]ie. 23 Mai mult, folosind<br />
canalele diplomatice, guvernul SUA a cerut în mod repetat<br />
re<strong>format</strong>orilor praghezi s` dea dovad` de re]inere [i<br />
pruden]`.<br />
}inând cont de soliditatea modelului de organizare<br />
postbelic` a Europei, elaborat la Ialta [i Potsdam, SUA [i<br />
celelalte puteri occidentale, în pofida întregii retorici<br />
propagandistice, dup` 21 august, nu numai c` nu au fost<br />
înclinate s` adopte sanc]iuni, împotriva URSS, care s`<br />
mearg` prea departe, dar, în mod accentuat au demonstrat<br />
absen]a oric`ror interese speciale în privin]a problemelor<br />
interne ale ]`rilor blocului est-european. Ca [i în cazul<br />
evenimentelor din 1956, din Ungaria, ei, practic, au<br />
recunoscut dreptul Uniunii Sovietice de a dicta în sfera sa de<br />
influen]`. Mul]i observatori importan]i au remarcat, în mod<br />
rezonabil, c` ac]iunea din 21 august 1968 a avut un caracter<br />
defensiv, fiind, în mod subiectiv, îndreptat` în direc]ia<br />
refacerii pozi]iilor URSS – care se [ubreziser` – într-una din<br />
]`rile-cheie ale zonei sale de securitate, în direc]ia men]inerii<br />
parit`]ii ob]inute, [i nicidecum în direc]ia dobândirii de noi<br />
spa]ii geopolitice. În aceast` privin]`, generalul de Gaulle a<br />
fost, probabil, foarte sincer, c#nd, printre altele, înc` din<br />
1956, a [ocat opinia public` francez` scuzând agresiunea<br />
sovietic` din Ungaria, prin men]inerea echilibrului de for]e în<br />
Europa. Atât în cercurile liberale, cât [i în cele conservatoare<br />
din diverse ]`ri, existau acelea[i îngrijor`ri, referitoare la<br />
faptul c` succesele re<strong>format</strong>orilor praghezi vor spori influen]a<br />
ideilor [i partidelor de stânga în Occident. Convingerea<br />
potrivit c`reia nu va izbucni un r`zboi din cauza<br />
Cehoslovaciei, a jucat un<br />
rol important în<br />
elaborarea [i adoptarea<br />
solu]iei de for]` în<br />
problema cehoslovac`. În<br />
leg`tur` cu aceasta, sunt<br />
caracteristice cuvintele<br />
rostite de c`tre ministrul<br />
Afacerilor Externe al<br />
URSS, A. A. Grom#ko, la<br />
[edin]a Biroului Politic:<br />
„Trebuie s` ne gândim ce<br />
implic` m`surile<br />
excep]ionale! Eu cred c`<br />
acum situa]ia<br />
interna]ional` este de a[a<br />
natur` încât m`surile<br />
excep]ionale nu pot duce<br />
la agravarea ei. Un<br />
conflict major nu se va<br />
declan[a“. 24 Aceste<br />
cuvinte aproape c` repet`<br />
textual ceea ce spusese<br />
Hru[ciov la sfâr[itul lui<br />
octombrie 1956, cu<br />
prilejul analiz`rii<br />
problemei ungare de c`tre conducerea sovietic`.<br />
Din cauza e[ecului planurilor de constituire a unui nou<br />
guvern, a fost nevoie ca tactica s` fie schimbat` din mers.<br />
Adu[i sub escort` în URSS, membrii plini [i membrii<br />
suplean]i ai Prezidiului CC al PCC, A. Dubcek, F. Krigel, I.<br />
Smrkovski, O. Cernik, I. Spacek [i B. Simon au fost pu[i la<br />
masa negocierilor de partea reprezentan]ilor p`r]ii<br />
cehoslovace, impunându-li-se un [ir de noi cerin]e ultimative,<br />
mult mai dure decât la Cierna-nad-Tisou. „Tot ceea ce<br />
puteam face noi la Moscova era s` încerc`m s` limit`m<br />
pierderile [i s` men]inem pe cât posibil un spa]iu de manevr`<br />
cât mai mare pentru ac]iunile independente ulterioare… Eu<br />
nu mi-am pierdut speran]a c` noi vom reu[i s` salv`m o<br />
important` parte a reformelor noastre“, î[i aminte[te<br />
Dubcek. 25 Iluziile îns` nu s-au confirmat. Sub presiunea<br />
Kremlinului, conducerea PCC a extins treptat grani]ele<br />
Generalul Ion Ioni]`, ministrul For]elor Armate, mare[alul sovietic<br />
I.I. Iakubovski [i generalul de de armat` S.M. {temenko, cu prilejul consf`tuirii<br />
statelor majore ale ]`rilor participante la Tratatul de la Var[ovia (Bucure[ti,<br />
decembrie 1968)<br />
31
studii/documente<br />
„compromisului“, a cedat din nou, ceea ce, în final, a dus la<br />
renun]area definitiv` de la cursul re<strong>format</strong>or [i la excluderea<br />
ulterioar` din rândurile partidului a tuturor celor care îi<br />
fuseser` lui alia]i.<br />
În rapoartele sale c`tre Moscova, din 1968, care au fost<br />
incluse în carte, Maiorov nu a ascuns c` invadarea teritoriului<br />
cehoslovac de c`tre militarii alia]i a provocat reac]ia negativ`<br />
a popula]iei. Ace[tia nu se puteau ad`posti în m`n`stiri, iar<br />
în Slovacia, dat fiind specificul memoriei istorice a na]iunii,<br />
popula]ia s-a raportat extrem de negativ la o nou` sosire a<br />
ungurilor. În general, trebuie men]ionat c` prin memoriile lui<br />
Maiorov se confirm` deosebirea dintre st`rile de spirit din<br />
Cehia [i Slovacia pentru c`, în ansamblu, slovacii au primit<br />
intrarea trupelor Pactului de la Var[ovia mai calm, deoarece<br />
mul]i dintre ei, în perioada „Prim`verii de la Praga“ se<br />
temuser` c` liberalizarea haotic` a vie]ii sociale (observabil`,<br />
mai ales, în teritoriile cehe) va duce la intensificarea<br />
na]ionalismului [i a dorin]ei de dominare a cehilor.<br />
„Contrarevolu]ionarii du[m`no[i“<br />
Amintirile lui A.I. Maiorov redau starea de spirit din mediul<br />
militar cehoslovac [i, mai larg, din cadrul societ`]ii, \n toamna<br />
anului 1968. Mul]i solda]i, ofi]eri [i chiar reprezentan]i ai<br />
conducerii superioare de comand` a armatei nu [i-au ascuns<br />
du[m`nia fa]` de militarii trupelor Pactului de la Var[ovia,<br />
dup` intrarea acestora în Cehoslovacia. Ei au refuzat orice<br />
contacte, au desf`[urat deschis o agita]ie antisovietic`,<br />
realiz#nd o paralel` cu ac]iunile Germaniei din 1939. La o<br />
astfel de atitudine au contribuit [i excesele de con[tiin]` ale<br />
unor [efi militari înfoca]i (este de ajuns s` spunem despre<br />
ini]iativa, care intrase în vigoare, de a împu[ca în public, întrunul<br />
din ora[ele cehe[ti, trei „contrarevolu]ionari du[m`no[i“<br />
pentru intimidare; e adev`rat \ns` c` aceast` ini]iativ` nu s-a<br />
pus în practic`, spre cinstea generalului Maiorov).<br />
Rapoartele generalului, provenite din Cehoslovacia<br />
ocupat`, prezint` interes, f`r` îndoial`, ca izvor. Reflectând<br />
mentalitatea \naltului comandant militar sovietic – cu toate<br />
stereotipurile, inerente, de percep]ie asupra rolului URSS –,<br />
caracterul rela]iilor din interiorul lag`rului socialist, ciocnirea<br />
dintre „for]ele s`n`toase“ [i cele „revizioniste“ din PCC,<br />
autorul acestor memorii, cu toate opiniile preconcepute, nu sa<br />
str`duit s` înf`]i[eze un tablou în tonuri excesiv de roz,<br />
situându-se sub a[tept`rile cele mai optimiste ale celor care<br />
f`ceau politica la Kremlin. Dificultatea situa]iei din<br />
Cehoslovacia, unde opozi]ia pasiv` a luat forme de mas`, a<br />
fost redat` destul de exact. Sunt con]inute recomand`ri cu<br />
privire la ac]iunile ulterioare, care au fost luate în<br />
considerare, într-un caz sau altul, în elaborarea politicii<br />
ulterioare.<br />
Introducerea rapid` a unui num`r uria[ de militari în<br />
Cehoslovacia nu a fost înso]it` de crearea unei baze<br />
32<br />
materiale necesare (calculele privind ajutorul serviciilor<br />
corespunz`toare ale APC nu s-au dovedit a fi reale, nu de<br />
pu]ine ori primirea oaspe]ilor neinvita]i fiind sabotat`). „Lipsa<br />
de spa]iu [i aglomera]ia erau cumplite. Totul se p`stra la<br />
gr`mad` [i dezordonat, în special armele cu muni]ia, [i cu<br />
grenadele, fapt care s-a aflat la originea câtorva evenimente<br />
excep]ionale, soldate cu moartea solda]ilor“, [i-a amintit un<br />
fost ofi]er sovietic despre situa]ia de la una din cazarmele<br />
cehoslovace. 26<br />
La consf`tuirea comandan]ilor supremi de la Moscova,<br />
din 12 octombrie, Maiorov s-a aflat printre pu]inii, care au<br />
propus retragerea unei p`r]i a militarilor, gr`bind, în acela[i<br />
timp, crearea unui contingent permanent [i încheierea<br />
tratatului privind condi]iile de [edere ale acestuia.<br />
Propunerea a fost sus]inut` la e[aloanele superioare, [i, la<br />
sfâr[itul lui noiembrie, 25 de divizii ale Pactului de la Var[ovia<br />
au p`r`sit Cehoslovacia. La 16 octombrie a fost semnat<br />
tratatul cu privire la crearea Grupului central al trupelor<br />
sovietice, pe care Maiorov l-a comandat vreme de câ]iva ani.<br />
Brejnev, care din nou îl invitase pe acesta cu prilejul noii sale<br />
numiri, a observat c`, potrivit tratatului, de[i militarii sovietici<br />
urmau s` fie disloca]i temporar în Cehoslovacia, pân` la<br />
terminarea „normaliz`rii“ nu putea fi nimic mai temporar, fiind<br />
vorba nu de luni, ci de ani, cu atât mai mult cu cât criteriile<br />
„normaliz`rii“ depline nu fuseser` stabilite cât de cât.<br />
Împotrivirea multor mii de cehi, în special cea pasiv`,<br />
care, cu timpul, se transforma într-una activ`, ca [i ac]iunile<br />
}`rile participante la Tratatul de Var[ovia. Rom#nia, prin vocea<br />
liderului comunist rom#n, Nicolae Ceau[escu, a refuzat s`<br />
participe la invadarea Cehoslovaciei \n august 1968.<br />
stradale de protest au continuat multe luni dup` plecarea<br />
trupelor. Din memoriile lui Maiorov afl`m c` în ajunul anului<br />
nou, în 1969, erau a[teptate proteste de amploare. În<br />
diminea]a zilei de 31 decembrie, primindu-se informa]ia<br />
potrivit c`reia se preg`tea o grev` politic` general`,<br />
comandan]ii sovietici le-au ordonat militarilor s` se<br />
preg`teasc` pentru lupt`. Unele unit`]i au p`r`sit locurile<br />
unde erau dislocate de obicei, instalându-se la periferiile<br />
Prag`i. Îns` ziua a trecut f`r` tulbur`ri. O situa]ie mult mai<br />
exploziv` s-a ivit în Praga câteva s`pt`mâni mai târziu, dup`<br />
autoincendierea studentului Jan Palah, care protesta astfel<br />
împotriva ocupa]iei sovietice. Militarii au fost iar`[i adu[i în<br />
stare de lupt`. Trebuie observat c` orice excese de acest<br />
gen ofereau Moscovei pretextul de a spori preten]iile sale [i,<br />
mai ales, de a insista în înl`turarea din conducerea<br />
cehoslovac` a figurilor indezirabile.<br />
„Interna]ionalizarea“ conflictului<br />
În adoptarea solu]iei de for]` în Cehoslovacia s-au<br />
amestecat motive, prin excelen]`, ideologice (adic` teama de<br />
a nu „infecta“ societatea sovietic` cu ideile socialismului<br />
„mult mai uman“) cu ra]iunile geopolitice, cu toate c` ultimele<br />
erau predominante. Grani]a vestic` a Cehoslovaciei era<br />
perceput` ca grani]a întregului imperiu sovietic. „Brejnev – î[i<br />
1 (27) 2005 document
amintea ulterior Z. Mlynar despre convorbirile de la Moscova,<br />
dup` e[ecul aducerii la putere a noului guvern – ne-a dat<br />
nou`, comuni[tilor re<strong>format</strong>ori, o lec]ie cu adev`rat<br />
folositoare: noi suntem ni[te vis`tori, care dezbatem nu [tiu<br />
ce model de socialism, care ar merge [i pentru Europa, în<br />
special pentru cea Occidental`. El, realist fiind, [tia c`, iat`,<br />
trecuser` deja 50 de ani [i nu avea nici un rost. De ce?<br />
Pentru c` grani]a socialismului, adic` grani]a URSS, înc`<br />
trece pe Elba. {i f`r` nici un fel de schimb`ri. {i acolo, un<br />
oarecare tov. Berlinguer… spera]i în mi[carea comunist` din<br />
Europa Occidental`? Iat` îns` c` de 50 de ani ea nu are nici<br />
greutate“. 27 Incapacitatea Moscovei de a-[i ap`ra sfera sa de<br />
interese putea crea în întreaga lume impresia sl`biciunii<br />
pozi]iilor ei. „Dac` d`m drumul Cehoslovaciei, ea va<br />
reprezenta o mare tenta]ie pentru al]ii“, a observat Grom#ko<br />
la una din adun`rile conducerii de partid. 28<br />
Re<strong>format</strong>orii cehoslovaci nu puteau s` nu ]in` seama de<br />
lec]iile crizei ungare, din 1956. Spre deosebire de Imre Nagy,<br />
ei nu se gândeau la neutralitatea ]`rii lor [i la ruperea<br />
rela]iilor cu Pactul de la Var[ovia. Aceasta îns` nu a lini[tit<br />
câtu[i de pu]in conducerea sovietic`, care vedea în orice<br />
reforme serioase amenin]area influen]ei sale în<br />
Cehoslovacia. Tactica liderilor sovietici nu a r`mas<br />
neschimbat`. Dac` în 1956 ei au preferat s` declan[eze o<br />
ac]iune militar` cu propriile lor for]e, în 1968, dimpotriv`, s-au<br />
str`duit s` interna]ionalizeze conflictul, prezentându-l ca pe o<br />
problem` general` a întregului lag`r socialist, împ`r]ind<br />
r`spunderile cu alia]ii pentru m`surile adoptate.<br />
Uniunea Sovietic` nu a tras nici un înv`]`mânt important.<br />
{i, înainte de toate, cel referitor la faptul c` orice victorie va fi<br />
una á la Pyrrhus, dac` va ofensa sentimentele na]ionale ale<br />
altui popor. Hot`rât` s`-[i men]in` avantajele sale geopolitice<br />
în Cehoslovacia pe termen destul de scurt, judecând dup`<br />
efectul misiunii, Uniunea Sovietic` a pierdut mult mai mult, în<br />
perspectiv` istoric`: credin]a a milioane de oameni în<br />
NOTE<br />
1. Zdenek Mlynar, Moroz udaril iz Kremlia, Moscova, 1992.<br />
2. Otta {ik, Vesennee vozrojdenie: illiuzii i deistvitelnosti,<br />
Moscova, 1991.<br />
3. A. Maiorov, Vtorjenie. Cehoslovakiia 1968. Svidetelstva<br />
komandira, Moscova, 1998.<br />
4. Ibidem, p. 19.<br />
5. Ibidem, p. 21.<br />
6. Ibidem, p. 35.<br />
7. Ibidem, p. 44.<br />
8. Ibidem, p. 96.<br />
9. Ibidem, p. 75.<br />
10. J. Navranek, Megújhodott szocializmus?, în „Historia“, nr. 5/6,<br />
1994, p. 63.<br />
11. A. Maiorov, op. cit., p. 119.<br />
12. M. Kolesnikov, Dnevnik ofi]era, în „Ogoniok“, nr. 34, 1993.<br />
13. Ibidem, p. 32.<br />
14. Ibidem.<br />
15. Ibidem, p. 33.<br />
16. A. Maiorov, op. cit., p. 276.<br />
17. Rossiiskii Gosudarstvenn#i Arhiv Novei[ei Istorii, f. 5, op. 30,<br />
d. 229, p. 95.<br />
18. A. K#rov, Desantniki v opera]ii „Dunai“ (Sovetsko-<br />
The attempt, which took place in Czechoslovakia, in<br />
spring-summer 1968, for renew the real socialism and the<br />
tough Soviet authorities' reaction towards it, and also the<br />
action on 21st August, which put an end to one of the most<br />
interesting event from the second half of the 20th century, continues<br />
to drawn the researcher's attention.<br />
The witness' testimonies have a significant place in the literature<br />
about the event from Czechoslovakia. The General<br />
Maiorov, one who had in those days, a different role, contradictory<br />
from many aspects, writes the paper. He was one of the<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
posibilitatea reform`rii socialismului. Chiar august 1968 a<br />
inaugurat acel proces ireversibil în evolu]ia spiritual` a multor<br />
intelectuali de stânga, atât din Occident, cât [i din Europa de<br />
Est, care, în final, vor ajunge s` se dezic` complet de ideea<br />
socialist`. Mai mult, dac` mai înainte Uniunea Sovietic`<br />
r`m`sese centrul de atrac]ie pentru majoritatea for]elor de<br />
stânga din Occident, atunci, dup` 1968, situa]ia s-a schimbat<br />
în mod radical: toate cele câteva partide comuniste<br />
occidentale puternice [i independente încep s` se distan]eze<br />
de URSS.<br />
Evident, ar fi o exagerare s` se afirme c` liderii de la<br />
Kremlin, confruntându-se cu o astfel de reac]ie din partea<br />
stângi[tilor europeni, ar fi regretat cele f`cute. {i totu[i,<br />
f`când haz de necaz, conducerea brejnevist` con[tientiza,<br />
câteodat`, cât de ridicate sunt costurile morale pentru astfel<br />
de ac]iuni. Caracteristice sunt cuvintele lui Iuri Andropov, în<br />
leg`tur` cu criza polonez` din 1980-1981: „Limitele<br />
interven]iei au disp`rut deja, trebuie s` c`ut`m mijloace<br />
politice“. 29 Atunci, r`zboiul din Afghanistan era în desf`[urare,<br />
neîntrez`rindu-se vreun sf#r[it rapid [i victorios. Un conflict<br />
armat cu Polonia, declan[at în acela[i timp, ar fi putut avea<br />
pentru URSS consecin]e fatale nu numai externe, ci [i<br />
interne, ]inându-se cont de num`rul [i capacitatea de lupt` a<br />
militarilor polonezi, precum [i de starea de spirit general` din<br />
aceast` ]ar`. Iar la Moscova acest lucru fusese în]eles.<br />
Memoriile generalului A.M. Maiorov, participant activ la<br />
evenimentele de acum mai bine de 30 de ani, con]in un<br />
material abundent, care, cu deta[area de ast`zi, ajut` la<br />
în]elegerea lec]iilor „Prim`verii de la Praga“ [i a interven]iei<br />
din august 1968. În aceasta const` importan]a lor ca izvor. <br />
Traducere de<br />
asist. univ. Lauren]iu CONSTANTINIU<br />
cehoslova]kie voenno-politiceskie otno[eniia 1968 goda), Moscova,<br />
1996.<br />
19. E. Veisova, V svoih sootecestvennikah ia vdrug uvidea okkupantov…,<br />
în „Pravoza[itnic“, 1998, nr. 2, pp. 93-94.<br />
20. B. Orlov, Pravdu znaiut ne tolko tanki, în „Dialog“, nr. 8.<br />
21. I.I. Orlik, Zapad i Praga v 1968 g. Po dokumentam ministerstva<br />
inostrannîh del Ce[koi Respubliki, în „Novaia i novei[aia istoriia“,<br />
1995, nr. 1, p. 17.<br />
22. V. Israelian, 105-e veto Sovetskogo Soiuza, în<br />
„Mejdunarodnaia jizni“, 1990, nr. 10, p. 125-126.<br />
23. I.I. Orlik, ibidem.<br />
24. R.G. Pihoia, Cehoslovakiia, 1968. Vzgliad iz Moskv#. Po dokumentam<br />
}K KPSS, partea a 2-a, în „Novaia i novei[aia istoriia“, 1995,<br />
nr. 1, p. 36.<br />
25. „Ogoniok“, 1993, nr. 34, p. 35.<br />
26. O.F. Jemaitis, Cehoslova]kii dnevnik (1968-1972), în „Vopros\<br />
istorii“, 1999, nr. 8, p. 87.<br />
27. Zdenek Mlynar, Tot avgust [estidesiat vosmogo, în „Iunosti“,<br />
1990, nr. 1, p. 73.<br />
28. R.G. Pihoia, op.cit.<br />
29. V. Musatov, Predvestniki buri. Politiceskie krizis# v Vostocinoi<br />
Evrope (1956-1981), Moscova, 1996, p. 227.<br />
General Maiorov's Memoirs. A New Testimony about the Role of the Soviet Factor in Czechoslovakia<br />
main actors of the military operation, (leading the 38th Army),<br />
regarding the deploying the troops in Czechoslovakia, on<br />
August 1968. On October the same year, he was appointed<br />
the first commander of the recently created Military Central<br />
Groups, which had to be deployed in this Central-European<br />
country. The General Maiorov's memoirs, which comprise a<br />
series of authentic documents about the events form 1968 (in<br />
the first place the General's reports to Moscow), complete, with<br />
details, the picture, already known from other sources, about<br />
the Czechoslovakian events.<br />
33
studii/documente<br />
G<br />
34<br />
eneralul Ion Gheorghe s-a n`scut la<br />
1 noiembrie 1923, în comuna<br />
Cosminele (jude]ul Prahova). A<br />
absolvit cursurile Liceului Industrial nr. 1<br />
„Regele Carol al II-lea“ din Bucure[ti.<br />
Dupa 23 august 1944, a activat în<br />
organiza]ii de tineret ale partidului<br />
comunist, fiind promovat pân` la func]ia<br />
de lider al organizatiei de tineret<br />
Bucure[ti (1950-1952). A fost recrutat [i<br />
trimis s` îndeplineasc` func]ii în Direc]ia<br />
Superioar` Politic` a Armatei.<br />
|ntre anii 1953 si 1954, a urmat un<br />
curs academic la Academia Militar`, apoi<br />
a urmat Scoala Superioar` de Partid,<br />
Institutul de {tiin]e Sociale [i Academia<br />
Militar` „K.E.Voro[ilov“ din URSS. A fost<br />
[eful Direc]iei Superioare Politice a<br />
Armatei.<br />
La 15 iunie 1965, a<br />
fost numit [ef al<br />
Marelui Stat Major, iar<br />
din 1966 a devenit [i<br />
prim-adjunct al<br />
ministrului Ap`r`rii<br />
Na]ionale. |n timpul<br />
mandatului s`u, a<br />
accentuat preg`tirea<br />
de lupt` pe baza unei<br />
doctrine proprii [i a<br />
noilor regulamente,<br />
care le înlocuiser` pe<br />
cele vechi, acestea<br />
fiind, în parte,<br />
traduceri dup` cele<br />
sovietice. S-a implicat<br />
personal în elaborarea<br />
Legii 14/1972, privind<br />
organizarea ap`r`rii<br />
na]ionale, în conceperea doctrinei<br />
militare române[ti, conducând procesul<br />
de creare [i dezvoltare a industriei<br />
proprii de ap`rare, ca pre[edinte al<br />
Consiliului de Înzestrare a Armatei<br />
(înfiin]at în anul 1968).<br />
În 1974, a fost desemnat primvicepre[edinte<br />
al Consiliului Popular al<br />
Capitalei, îndeplinind func]ii importante<br />
în administra]ia de stat. În timpul<br />
evenimentelor din decembrie ‘89, a fost<br />
rechemat în rândul cadrelor active [i<br />
numit comandant al Academiei Militare,<br />
pâna la 22 februarie 1990, când a fost<br />
trecut în rezerv`, la cererea sa.<br />
A publicat o serie de articole [i studii<br />
cu tematic` militar` în ziare [i reviste de<br />
specialitate. De asemenea, a contribuit la<br />
elaborarea unor lucr`ri de istorie si teorie<br />
militar`, cum ar fi: „Marea conflagra]ie a<br />
secolului XX. Al Doilea R`zboi Mondial“,<br />
„{tiin]a conducerii [i comanda militar`“,<br />
„Doctrina militar` româneasc`“ (\n<br />
colaborare).<br />
A fost decorat cu ordine [i medalii<br />
române[ti [i str`ine: Ordinul „Steaua<br />
României“, clasa IV, III; Ordinul „Muncii“,<br />
clasa III; Ordinul „Meritul Militar“, clasele<br />
III-I; Ordinul „Mare Cruce de Merit cu<br />
Stea“ (R.F. German`); Ordinul „Meritul<br />
Marele Cordon“ (R.A.Egipt). <br />
„|n 1968, armata rom#n` era<br />
preg`tit` s`-[i apere ]ara“<br />
interviu cu generalul (r) Ion GHEORGHE,<br />
[eful Marelui Stat Major (1965-1974)<br />
— Domnule general, a]i fost, \n 1968, \n calitate de [ef al Marelui Stat<br />
Major, \n centrul evenimentelor care au marcat istoria statelor comuniste<br />
aflate sub controlul URSS, Cehoslovacia fiind invadat` de trupele Tratatului<br />
de la Var[ovia, cu excep]ia Rom#niei. Cum aprecia]i ast`zi aceste<br />
evenimente?<br />
— Rom#nia a fost membr` fondatoare a Pactului de la<br />
Var[ovia pentru c`, \n mai 1955, ea nu putea s` nu fac`<br />
parte din Tratat. |ns` Declara]ia PMR din aprilie 1964 –<br />
a[a-numita Declara]ie de Independen]` – a avut menirea<br />
de a schimba radical concep]ia oamenilor politici [i a<br />
militarilor (pe linia accentu`rii politicii de independen]` fa]`<br />
de Moscova, de neamestec \n treburile interne, pe baza<br />
rela]iilor de cooperare [i colaborare, nu de subordonare),<br />
iar p#n` \n 1968 aceasta [i-a f`cut pe deplin efectul.<br />
|n 1968 au existat, cel pu]in pentru mine, mai multe<br />
semnale care anun]au ceea ce avea s` se \nt#mple. |n<br />
februarie 1968, a avut loc o conferin]` a [efilor statelor<br />
majore ale armatelor ]`rilor membre ale Tratatul de la<br />
Var[ovia, la Praga. Am avut o convorbire amical` cu [eful<br />
Statului Major al Comandamentului For]elor Armate Unite,<br />
generalul Kazakov. El mi-a spus c` decizia Plenarei P.C.<br />
Cehoslovac, care \l alesese pe Dubcek \n fruntea<br />
partidului, nu a fost o m`sur` bun` pentru c` acesta e<br />
moale [i e „ne nas“ („nu-i de-al nostru“, \n limba rus`).<br />
|n aprilie, \n acela[i an, Comandamentul Unificat a organizat o aplica]ie<br />
militar` \n Cehoslovacia cu cadre, transmisiuni [i trupe marcate. Ea trebuia<br />
s` se termine \n 10-14 zile. Noi n-am participat cu trupe, pentru c` nu voiam<br />
s` particip`m cu trupe [i nici nu primeam trupe str`ine pe teritoriul ]`rii la<br />
manevre. Am avut \ns` doi generali observatori. Dar, \n mai 1968, aplica]ia<br />
\nc` nu se \ncheiase, iar de bilan] nici nu putea fi vorba. Generalul Gheorghe<br />
Logof`tu m` sun` [i \ntreab` ce face pentru c` aplica]ia se prelunge[te. Lui<br />
[i celuilalt general le-am ordonat s` r`m#n`. C#nd aplica]ia s-a \ncheiat au<br />
r`mas elemente de transmisiuni [i asigurare material`, ceea ce mi-a dat de<br />
g#ndit.<br />
1 (27) 2005 document
— Ce a]i f`cut \n timpul<br />
evenimentelor din august 1968?<br />
— Eu eram atunci \n concediu la<br />
mare. Noaptea am primit un telefon s`<br />
m` prezint la aeroportul de l#ng` Tuzla<br />
pentru a ajunge la Bucure[ti.<br />
Plenara CC al PCR din 21 august a<br />
ajuns la concluzia c` Rom#nia nu va<br />
participa la invadarea Cehoslovaciei [i,<br />
prin vocea lui Ceau[escu, a condamnat<br />
aceast` ac]iune a Pactului, sus]in#nd<br />
c` este o ru[ine [i o gre[eal`, dar dac`<br />
Rom#nia va fi atacat` va riposta. La<br />
minister m-am \nt#lnit cu generalul<br />
Ioni]` [i acesta mi-a ordonat s` ajut la<br />
\nfiin]area g`rzilor patriotice.<br />
|mpreun` cu alte structuri ale<br />
statului (Consiliul Securit`]ii Statului,<br />
Ministerul de Interne) am contribuit la<br />
organizarea g`rzilor patriotice. A fost<br />
numit [eful de stat major al<br />
Comandamentului g`rzilor patriotice<br />
(Ion Ionescu) [i am destinat pentru<br />
fiecare jude] un [ef de stat major, un<br />
ofi]er activ, [i un nucleu de stat major.<br />
Ceau[escu spunea c` trebuie s` fim<br />
preg`ti]i pentru a riposta, indiferent de<br />
cine ne va ataca. Am transmis la<br />
armate, comandamente de arm` [i<br />
chiar mai jos ordinul de intrare \n stare<br />
operativ`.<br />
— {tiu c` foarte mul]i militari erau<br />
hot`r#]i s` lupte, \n 1968, \mpotriva<br />
sovieticilor dac` Rom#nia ar fi fost<br />
atacat`. Cum se explic` aceast`<br />
atitudine dup` aproape dou` decenii de<br />
\ndoctrinare ideologic` \n care li se<br />
inoculase convingerea c` sovieticii sunt<br />
fra]ii mai mari? Iar de la a[a-zisa<br />
Declara]ie de Independen]` trecuser`<br />
numai patru ani!<br />
— Nu este foarte pu]in. S` ne<br />
g#ndim c`, la 23 august 1944, s-a<br />
ac]ionat [i mai repede, iar vechiul aliat<br />
a devenit, dintr-o dat`, inamic, iar<br />
disciplina militar` [i-a spus cuv#ntul.<br />
De altfel, \n 1968 era vorba de o<br />
armat` care era preg`tit` s`-[i apere<br />
]ara, pentru c` noi nu g#ndeam c` vom<br />
lupta \mpotriva sovieticilor, ci a unor<br />
armate str`ine.<br />
— Crede]i c`, \n plan militar,<br />
materialul intitulat Punct de vedere,<br />
elaborat \n 1966, la Ministerul Ap`r`rii<br />
Na]ionale, va fi avut [i el vreun rol \n<br />
acest sens?<br />
— |n februarie 1966 a fost<br />
convocat`, la Moscova, o [edin]` cu<br />
[efii statelor majore, prezidat` de<br />
comandantul suprem A.A. Grecikov. De<br />
la Declara]ia din aprilie 1964 [i p#n` \n<br />
februarie 1966, Rom#nia nu avusese<br />
prilejul de a-[i exprima punctul de<br />
vedere cu privire la Tratatul de la<br />
Var[ovia, referitor la principiile [i<br />
criteriile de func]ionare a acestei<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
Punctul de vedere al delega]iei Ministerului For]elor Armate<br />
la Consf`tuirea [efilor marilor state majore<br />
Moscova, februarie 1966<br />
REPUBLICA SOCIALIST~ ROMÂNIA<br />
MINISTERUL FOR}ELOR ARMATE<br />
Mult stimate tovar`[e mare[al al Uniunii Sovietice,<br />
Stima]i tovar`[i,<br />
Potrivit în]elegerii dintre conducerile de partid [i de stat ale ]`rilor noastre, delega]ia<br />
român` a venit la aceast` întâlnire, organizat` din ini]iativa C.C. al P.C.U.S.,<br />
pentru a face un schimb de p`reri preliminare [i a ne consulta asupra c`ilor de<br />
îmbun`t`]ire a activit`]ii organelor militare ale Organiza]iei Tratatului de la Var[ovia.<br />
Cu acest prilej, am dori s` expunem considerentele noastre cu privire la problemele<br />
puse \n dezbatere [i s` facem unele propuneri pentru perfec]ionarea activit`]ii acestor<br />
organe.<br />
În centrul politicii externe a Partidului Comunist Român [i a Guvernului<br />
Republicii Socialiste România stau neab`tut prietenia, alian]a [i colaborarea fr`]easc`<br />
pe t`râm economic, politic, militar cu ]`rile socialiste. |n concordan]` cu aceasta,<br />
România vede în Tratatul de la Var[ovia, creat de statele noastre în 1955, un scut de<br />
n`dejde, care permite unirea eforturilor ]`rilor participante în interesul ap`r`rii<br />
muncii pa[nice creatoare a popoarelor lor, al asigur`rii p`cii [i securit`]ii \n Europa.<br />
Suntem de p`rere c`, în condi]iile actuale ale intensific`rii ac]iunilor agresive ale<br />
imperialismului, este necesar` ridicarea for]ei [i a capacit`]ii de ap`rare a statelor<br />
membre ale tratatului, înt`rirea unit`]ii lor în toate domeniile, consolidarea coeziunii<br />
tuturor ]`rilor socialiste.<br />
Potrivit voin]ei semnatarilor, Tratatul de la Var[ovia este creat „în interesul<br />
înt`ririi continue [i dezvolt`rii prieteniei, colabor`rii [i asisten]ei mutuale, \n conformitate<br />
cu principiile respect`rii independen]ei [i suveranit`]ii statelor, precum [i<br />
neamestecului în afacerile lor interne“.<br />
Pornind de la aceasta, Tratatul stabile[te ca o modalitate ini]ial` consultarea<br />
p`r]ilor contractante atât în ceea ce prive[te problemele interna]ionale importante<br />
care afecteaz` interesele lor comune, cât [i cele ce se ivesc în leg`tur` cu aplicarea<br />
lui. Acelea[i idei c`l`uzesc prevederile Tratatului care se refer` la modul de<br />
ajutorare, în cazul unul atac armat, în Europa, a]`rilor participante supuse agresiunii.<br />
Potrivit articolului 4, fiecare stat semnatar, în cadrul exercit`rii dreptului de<br />
autoap`rare individual` sau colectiv`, va acorda statului sau statelor care au fost<br />
supuse unui asemenea atac, ajutor imediat, în mod individual, în în]elegere cu<br />
celelalte ]`ri semnatare ale Tratatului [i prin toate mijloacele ce i se par necesare,<br />
inclusiv folosirea for]ei armate. Statele semnatare – prevede Tratatul – se vor<br />
consulta imediat asupra m`surilor ce trebuie luate în comun.<br />
Asemenea prevederi sunt deosebit de importante pentru stabilirea unor m`suri<br />
juste, chibzuite, în concordan]` cu interesele generale ale statelor participante [i ale<br />
fiec`ruia dintre ele, în scopul întrajutor`rii în caz de atac, al asigur`rii [i men]inerii<br />
p`cii [i securit`]ii. |n acela[i timp, prevederile Tratatului subliniaz` c`, chiar [i în<br />
situa]iile mai dificile, cum sunt cele izvorâte din necesit`]ile autop`r`rii fa]` de un<br />
atac armat, fiecare ]ar` socialist` hot`r`[te în mod suveran asupra modalit`]ilor de<br />
ac]iune, organele sale de conducere fiind singurele în drept s` ia m`surile pe care le<br />
consider` necesare.<br />
Sarcina de a ap`ra cuceririle revolu]ionare ale fiec`rui popor ca [i aceea de a veni<br />
în sprijinul altor state prietene \n caz de agresiune împotriva lor, cer o aten]ie<br />
deosebit` din partea fiec`rei ]`ri socialiste pentru înt`rirea capacit`]ii de ap`rare.<br />
Partidului [i guvernului fiec`rei ]`ri le revine întreaga r`spundere pentru<br />
<br />
35
studii/documente<br />
<br />
conducerea, organizarea, înzestrarea [i preg`tirea tuturor for]elor armate<br />
proprii, atât pe timp de pace, c#t [i de r`zboi. Cu c#t fiecare ]ar` socialist` se va<br />
îngriji mai bine de for]ele sale armate [i va fi mai puternic`, cu atât ea va ap`ra mai<br />
bine munca pa[nic` [i cuceririle poporului s`u, cu atât mai mare va fi aportul ei la<br />
îndeplinirea obliga]iilor ce-i revin prin Tratat. Rezultatele cele mai bune în<br />
preg`tirea de lupt` a trupelor pot fi ob]inute \n condi]iile în care conducerea [i<br />
controlul for]elor armate, ap`rarea ]`rii – atribute fundamentale, inalienabile [i<br />
indivizibile ale oric`rui stat suveran – sunt exercitate de conducerea de partid [i de<br />
stat a ]`rii respective.<br />
O mare importan]` pentru înt`rirea for]elor armate ale ]`rilor noastre, a<br />
capacit`]ii lor de ap`rare are strânsa colaborare militar` dintre statele membre ale<br />
Tratatului, izvorâte din solidaritatea interna]ionalist` ce une[te ]`rile socialiste.<br />
Aceast` colaborare contribuie la dezvoltarea unor concep]ii comune cu privire la<br />
strategie, arta operativ` [i tactic`, la stabilirea unei organiz`ri adecvate cerin]elor<br />
r`zboiului modern, la înzestrarea armatelor noastre cu tehnica de lupt` cea mai<br />
perfec]ionat`, la valorificarea realiz`rilor ob]inute în domeniul militar de fiecare<br />
dintre ]`rile noastre.<br />
Baza colabor`rii între ]`rile socialiste în domeniul militar, ca [i în celelalte<br />
domenii, o constituie principiile rela]iilor statornicite între ele – respectarea<br />
suveranit`]ii, independen]ei na]ionale, egalitatea în drepturi, într-ajutorarea fr`]easc`<br />
[i neamestecul în treburile interne, interna]ionalismul socialist. Numai stricta<br />
respectare a acestor norme fundamentale, înscrise [i în Tratatul de la Var[ovia,<br />
creeaz` condi]ii ca fiecare partid [i guvern s` conduc` cu maximum de rezultate<br />
for]ele sale armate [i preg`tirea acestora, asigur` dezvoltarea colabor`rii ]`rilor<br />
socialiste, înt`rirea unit`]ii lor.<br />
Aplicarea consecvent` a principiilor rela]iilor dintre ]`rile socialiste are o mare<br />
însemn`tate interna]ional`. Socialismul este chemat s` creeze, în contrast cu<br />
capitalismul, un nou tip de rela]ii interstatale nu numai în domeniul economic [i<br />
politic, ci [i pe t`râm militar, demonstrând c` între state cu un grad de dezvoltare<br />
economic` [i o for]` armat` diferite se poate realiza o alian]` [i o colaborare militar`<br />
bazat` pe egalitatea suveran` a participan]ilor. Dup` cum se [tie, în lumea capitalist`<br />
rela]iile dintre state, precum [i coali]iile de imperiali[ti, se caracterizeaz` prin<br />
inegalitatea economic` [i politic`, amestecul în treburile altor ]`ri înc`lcarea<br />
suveranit`]ii [i independen]ei na]ionale. Via]a demonstreaz` c` organiza]iile<br />
monopoliste suprana]ionale [tirbesc din drepturile statelor participante, creeaz`<br />
contradic]ii, alimenteaz` neîncrederea între ]`ri. Cu atât mai mult, cl`dind rela]iile<br />
dintre ele intr-un domeniu atât de delicat cum este cel militar, ]`rile socialiste au<br />
datoria de a oferi un exemplu care s` corespund` n`zuin]elor popoarelor de a-[i<br />
ap`ra fiin]a na]ionala, libertatea [i independen]a, sporind for]a de atrac]ie a ideilor<br />
socialismului.<br />
Dup` cum v` este cunoscut, în articolul 9 al Tratatului se prevede c` acesta „este<br />
deschis [i altor state, indiferent de orânduirea lor social` [i de stat, care vor declara<br />
c` sînt gata s` contribuie la unirea eforturilor statelor iubitoare de pace, în scopul<br />
asigur`rii p`cii [i securit`]ii popoarelor“. Aceasta ne oblig` s` realiz`m asemenea<br />
raporturi în cadrul organiza]iei noastre încât ele s` prezinte interes [i atrac]ie pentru<br />
]`rile care [i-ar manifesta dorin]a s` adere la Tratat.<br />
Potrivit celor expuse, suntem de p`rere c` trebuie statornicite asemenea forme<br />
[i metode de colaborare între statele noastre, care s` asigure respectarea<br />
prevederilor Tratatului, înt`rirea continu` a leg`turilor fr`]e[ti dintre statele<br />
sistemului mondial socialist.<br />
Tovar`[i,<br />
Analizând reglementarea actual` a rela]iilor pe linie militar` între ]`rile noastre,<br />
constat`m c` ea trebuie perfec]ionat` pentru a fi în concordan]` cu litera [i<br />
36<br />
<br />
alian]e. A[adar, s-a folosit acest prilej<br />
pentru a exprima punctul de vedere al<br />
Rom#niei \n plan militar.<br />
Tratatul de la Var[ovia con]inea<br />
unele principii corecte, dar \n practic`<br />
ele erau ignorate [i se f`cea altfel.<br />
Noi eram pentru cooperare, iar<br />
sovieticii militau pentru integrare, astfel<br />
\nc#t s` ne poat` comanda.<br />
Comandantul suprem, c`ruia trebuiau<br />
s` i se subordoneze mini[trii ap`r`rii<br />
din ]`rile Tratatului, era, de fapt,<br />
loc]iitorul ministrului Ap`r`rii al URSS.<br />
Se vorbea, adesea, despre informare [i<br />
colaborare, dar sovieticii f`ceau totul de<br />
capul lor. Cazul crizei din Cuba, \n<br />
1962, c#nd Rom#nia nu a [tiut nimic,<br />
este, cred, elocvent.<br />
Ceau[escu a fost cel care a cerut<br />
elaborarea acestui punct de vedere [i,<br />
\n Consiliul de Ap`rare, Maurer a fost<br />
acela care a dorit s` fie formulat mai<br />
diplomatic, de Sec]ia Propagand` a CC<br />
al PCR, pentru c` a[a cum fusese<br />
f`cut de militari i se p`rea a fi prea<br />
„abrupt“. Acesta s-a dovedit a fi un<br />
adev`rat rechizitoriu la adresa<br />
Comandamentului For]elor Armate<br />
Unite (CFAU). Dup` ce l-am expus,<br />
mare[alul Greciko a cerut o pauz`, [i,<br />
la o cafea, [eful Marelui Stat Major<br />
bulgar, A.G. Semirgiev, m-a \ntrebat,<br />
alarmat: „Ceea ce ai spus e de la tine<br />
sau de la partidul t`u?“ I-am r`spuns<br />
c` este [i punctul meu de vedere, dar lam<br />
\ntrebat cum \[i poate \nchipui c`<br />
a[ putea spune ceva f`r` aprobarea<br />
partidului?<br />
|n \ncheierea [edin]ei, Greciko a<br />
spus c` l-a ascultat cu aten]ie pe [eful<br />
Marelui Stat Major rom#n, dar, dac` ar<br />
fi s` se ia dup` „tovar`[ii rom#ni“,<br />
atunci ar \nsemna c` el nu mai este<br />
comandant suprem, ci „marele<br />
vorbitor“, [i, deci, nu poate fi de acord.<br />
|n timp, multe dintre propunerile<br />
noastre au fost acceptate (de pild`<br />
Comitetul Mini[trilor Ap`r`rii, Consiliul<br />
Militar, Comitetul Tehnic), de[i comanda<br />
prin rota]ie nu s-a \nf`ptuit niciodat`.<br />
Practic, din 1966 [i p#n` la desfiin]area<br />
Tratatului, noi am fost \n multe privin]e<br />
\n contradic]ie cu sovieticii.<br />
— Spune]i, \n lucrarea pe care o<br />
semna]i cu generalul Corneliu Soare,<br />
dedicat` evolu]iei doctrinei militare<br />
rom#ne[ti* c` nu a]i beneficiat de<br />
informa]ii de calitate [i c`, \n 1968,<br />
acestea s-au putut ob]ine \n cele din<br />
urm`. Vre]i s` detalia]i?<br />
* General de corp de armat` (r) Ion<br />
Gheorghe, general de brigad` (r) Corneliu<br />
Soare, Doctrina militar` rom#neasc`, 1968-<br />
1989, Bucure[ti, Editura militar`, 1999, pp.<br />
43-44.<br />
1 (27) 2005 document
— Principalele informa]ii veneau<br />
prin intermediul ata[a]ilor militari.<br />
Dispu-neam [i de alte mijloace, un<br />
centru de ascultare radio, de pild`,<br />
pentru ]`rile din afara lag`rului sovietic.<br />
Nu aveam \ns` voie s` ascult`m ]`rile<br />
din Pactul de la Var[ovia pentru c` ne<br />
consideram alia]i, iar alia]ii nu se<br />
ascult`. C#nd, \n aprilie 1968, ne-a<br />
chemat Ceau[escu, pe mine [i pe<br />
generalul Ion Ioni]` (de fa]` erau Ion<br />
Gheorghe Maurer [i Emil Bodn`ra[),<br />
Ioni]` a f`cut o scurt` informare despre<br />
situa]ia din Cehoslovacia, dar am sim]it<br />
pe fe]ele lor c` nu erau foarte mul]umi]i<br />
cu datele c`p`tate. De altfel, [tiam [i<br />
noi c` nu era suficient. Atunci am spus<br />
c` poate am [ti mai multe dac` ni se<br />
d` aprobarea de a-i asculta [i pe<br />
x<br />
vecinii no[tri. A[a am aflat, prin<br />
cercetare radio, c` la grani]a cu URSS<br />
erau concentrate 10-12 mari unit`]i, la<br />
grani]a cu Bulgaria 4-5 mari unit`]i, iar<br />
la grani]a cu Ungaria 2-3 mari unit`]i.<br />
Prin gr`niceri, prin surse specifice,<br />
am ob]inut mai multe informa]ii [i am<br />
aflat c`, la Albi]a, militarii sovieticii erau<br />
\n ]inut` de campanie, la vedere,<br />
\ndeplinind misiuni de recunoa[tere [i<br />
cooperare \n vederea desf`[ur`rii unor<br />
opera]ii ulterioare. Nu este exclus s` fi<br />
fost vorba de o diversiune, dar totul era<br />
c#t se poate de real. La Reni, de pild`,<br />
noaptea d`deau pontoanele la ap`. La<br />
fel [i \n Bulgaria, \ntre Giurgiu [i<br />
Oinacu. S-a spus c` toat` agita]ia lui<br />
Ceau[escu din balconul CC al PCR a<br />
fost pentru a-[i cre[te popularitatea.<br />
|ns` informa]iile de care noi dispuneam<br />
atunci ar`tau c` suntem \n mare<br />
document 2005 1 (27)<br />
studii/documente<br />
<br />
spiritul Tratatului. În primul rând se impune îmbun`t`]irea Statutului pe baza<br />
c`ruia este organizat [i func]ioneaz` Comandamentul For]elor Armate Unite.<br />
Conform capitolului l al Statutului, Comandantul Suprem are dreptul „s`<br />
conduc`“ [i „s` controleze capacitatea de lupt`, preg`tirea operativ` [i de lupt` a<br />
for]elor Armate Unite“, „s` ia m`suri prin guvernele [i mini[trii ap`r`rii statelor<br />
participante la Tratat pentru asigurarea permanentei capacit`]i de lupt` a acestor<br />
for]e“, „s` adune periodic pe loc]iitorii s`i“, în prezent mini[trii ap`r`rii, care sînt<br />
obliga]i, potrivit prevederilor capitolului 2, „s` raporteze sistematic Comandantului<br />
Suprem“ despre situa]ia trupelor puse la dispozi]ia Comandamentului For]elor<br />
Armate Unite.<br />
Reiese, în mod evident, c` normele Statutului vin în contradic]ie cu principiile<br />
colabor`rii [i asisten]ei mutuale pe baza respect`rii suveranit`]ii [i independen]ei<br />
na]ionale, a neamestecului în treburile interne, prev`zute în Tratat, afecteaz` atribute<br />
esen]iale ale guvernelor noastre. Toate aceste prevederi [i aplicarea lor în practic`<br />
situeaz` Comandantul Suprem deasupra guvernelor na]ionale [i a mini[trilor<br />
ap`r`rii, fac din Comandament un organ suprastatal. Aceasta nu poate decât s`<br />
mic[oreze r`spunderea ]`rilor pentru preg`tirea trupelor, s` afecteze capacitatea de<br />
lupt` a armatelor.<br />
Într-o situa]ie similar` se afl` Statul Major al For]elor Armate Unite, care este<br />
obligat prin Statut „s` cunoasc`, din toate punctele de vedere, starea trupelor [i<br />
flotelor ce intr` în compunerea For]elor Armate Unite, [i s` ia m`suri, prin marile<br />
state majore (...), pentru asigurarea permanentei capacit`]i de lupt` a acestor for]e“;<br />
în acela[i timp, marile state majore na]ionale sînt obligate „s` informeze sistematic<br />
Statul Major al For]elor Armate Unite asupra compunerii de lupt` [i efectivelor,<br />
capacit`]ii de lupt` [i de mobilizare, st`rii armamentului [i tehnicii de lupt`, preg`tirii<br />
de lupt` [i politice a trupelor ce intr` în compunerea For]elor Armate Unite, în conformitate<br />
cu ordinea stabilit` în acest Stat Major“. Aceste prevederi fac din Statul<br />
Major un e[alon superior al marilor state majore na]ionale.<br />
Pentru a scoate în eviden]` m`sura în care actualele norme ale Statutului vin în<br />
contradic]ie cu prevederile Tratatului, voi da câteva exemple. Astfel, în 1961, în<br />
leg`tur` cu încordarea interna]ional` creat` în jurul problemei Berlinului,<br />
Comandantul Suprem, f`r` s` ne consulte, a cerut ca pentru ridicarea capacit`]ii de<br />
lupt` a For]elor Armate ale ]`rii noastre s` se ia asemenea m`suri ca: mobilizarea<br />
unor unit`]i [i mari unit`]i, ceea ce ducea la m`rirea temporar` a efectivelor for]elor<br />
armate cu circa 12.000 de oameni, executarea de aplica]ii cu trupe [i de stat major,<br />
deplasarea unor mari unit`]i din garnizoanele permanente în alte raioane [.a.<br />
Acela[i procedeu a fost folosit [i în anul 1962, cu ocazia evenimentelor din Cuba,<br />
când, f`r` a se consulta în prealabil cu mini[trii ap`r`rii [i f`r` a avea acordul guvernelor<br />
statelor participante, a[a cum se prevede în articolul 4 al Tratatului,<br />
Comandantul Suprem a dat dispozi]iuni pentru ridicarea capacit`]ii de lupt` a trupelor<br />
din compunerea For]elor Armate Unite. Ca urmare, statele participante la<br />
Tratat au fost puse într-o situa]ie care putea duce la intrarea lor într-un r`zboi, f`r` ca<br />
partidele [i guvernele acestor ]`ri, organele supreme ale puterii lor de stat s` fi luat<br />
vreo hot`râre în acest sens.<br />
Un alt exemplu. Comandamentul For]elor Armate Unite a întocmit [i prezentat,<br />
la consf`tuirea Comitetului Politic Consultativ, din 1963, un proiect de hot`râre<br />
privind crearea de rezerve de armament, muni]ii, alimente [i carburan]i [i preg`tirea<br />
operativ` a teritoriului pân` în anul 1970. Acest proiect, care angaja ]ara noastr` în<br />
cheltuirea unor însemnate fonduri b`ne[ti [i materiale, a fost elaborat f`r` a ni se<br />
cere cel pu]in p`rerea. El a fost înmânat delega]iei noastre numai cu o zi înainte de<br />
începerea consf`tuirii. Or, este limpede c` probleme de asemenea importan]`, care<br />
angajeaz` situa]ia armatei [i a economiei na]ionale, nu pot fi hot`râte decât de<br />
conducerea de partid [i de stat a ]`rii respective.<br />
<br />
37
studii/documente<br />
38<br />
<br />
Lipsa de consultare s-a manifestat chiar [i cu ocazia desf`[ur`rii unor<br />
aplica]ii comune conduse de Comandamentul For]elor Armate Unite, cum au fost<br />
cele din Ungaria, în 1962, [i din Bulgaria, în 1963, la care, cu toate c` au luat parte<br />
comandamente [i trupe ale for]elor noastre armate, Ministerul For]elor Armate al<br />
României nu a fost consultat [i nu a participat la întocmirea concep]iei aplica]iilor,<br />
planurilor de desf`[urare, executarea recunoa[terilor [i preg`tirea bilan]urilor.<br />
Din cele de mai sus se vede c` Comandamentului For]elor Armate Unite i s-au<br />
dat atribu]ii care dep`[esc prevederile Tratatului, f`când din el un organism<br />
suprastatal. Aceasta are repercusiuni negative asupra ridic`rii capacit`]ii de lupt` a<br />
for]elor armate, nu este de natur` s` asigure înt`rirea colabor`rii militare dintre<br />
statele noastre, a unit`]ii ]`rilor socialiste. Dup` p`rerea noastr`, este necesar ca<br />
Statutul [i alte documente care reglementeaz` activitatea Comandamentului [i<br />
Statul s`u Major, s` fie puse în concordan]` cu Tratatul, cu principiile de<br />
organizare a rela]iilor dintre ]`rile socialiste.<br />
Tovar`[i,<br />
|n leg`tur` cu aceasta, delega]ia noastr` dore[te s` prezinte câteva propuneri<br />
referitoare la problemele de baz` ale activit`]ii Comandamentului.<br />
1. Statutul, ca [i celelalte documente care reglementeaz` munca acestui<br />
comandament, s` se întemeieze pe ideea c` numai partidul [i guvernul fiec`rei ]`ri<br />
sunt cele care r`spund de conducerea, organizarea, înzestrarea [i preg`tirea tuturor<br />
for]elor sale armate, atât în timp de pace cât [i în timp de r`zboi.<br />
2. Propunem ca, în interesul mai bunei organiz`ri a comandamentului [i al<br />
asigur`rii particip`rii reprezentan]ilor tuturor ]`rilor membre ale Tratatului la<br />
activitatea acestuia, s` se înfiin]eze Consiliul Militar al Comandamentului, ca organ<br />
deliberativ care ia hot`râri pe baz` de unanimitate, Consiliul Militar va examina<br />
problemele care intr` în atribu]iile Comandamentului. El va fi alc`tuit din<br />
Comandantul Suprem, ca pre[edinte, loc]iitorii s`i [i [eful Statului Major, ca<br />
membri. Propunerile [i recomand`rile Consiliului Militar vor fi supuse aprob`rii<br />
guvernelor statelor participante la Tratat. Consiliul î[i va desf`[ura activitatea pe<br />
baza unui regulament ce va fi aprobat de guvernele ]`rilor participante la Tratat.<br />
3. Dup` p`rerea noastr`, Comandamentul ar trebui s` aib` în principal<br />
urm`toarele atribu]iuni:<br />
• s` elaboreze [i s` coordoneze, împreun` cu ministerele ap`r`rii, concep]ia<br />
planurilor operative, studiile privind înzestrarea trupelor destinate a ac]iona în<br />
comun în caz de r`zboi, precum, [i cele privind schimb`rile numerice [i calitative<br />
în compunerea acestora;<br />
• s` coordoneze organizarea [i executarea aplica]iilor de cooperare, diferitele<br />
convoc`ri pentru schimburi de experien]` [i consulta]ii<br />
• s` studieze experien]a pozitiv`, noile metode [i procedee folosite în instruirea<br />
trupelor, precum [i realiz`rile ob]inute în perfec]ionarea bazei materiale<br />
de instruc]ie, a acestora;<br />
• s` ini]ieze consf`tuiri [i sesiuni [tiin]ifice în cadrul c`rora s` se dezbat` diferite<br />
teme de interes comun privind aplicarea cuceririlor celor mai noi ale cercet`rii în<br />
domeniul militar, probleme de istorie [i [tiin]` militar` [.a.;<br />
• s` întocmeasc` diferite studii privind armatele ]`rilor capitaliste, în special ale<br />
celor din blocul N.A.T.O., [i s` trag` concluziile corespunz`toare<br />
Toate planurile, documentele, ac]iunile [i m`surile ce decurg din aceste<br />
atribu]iuni vor putea fi aplicate numai în urma aprob`rii lor de c`tre guvernele ]`rilor<br />
participante la Tratat.<br />
4. Conform articolului 5 al Tratatului, fiecare ]ar`, potrivit în]elegerii dintre<br />
p`r]ile contractante, destin` trupele care vor ac]iona în comun. Modul de coordonare<br />
[i de folosire a acestor trupe trebuie s` fie reglementat de norme aprobate de statele<br />
<br />
pericol, iar convingerea c` putem fi<br />
ataca]i oric#nd era c#t se poate de<br />
real`. De[i raportul de for]e ne era total<br />
defavorabil, eram preg`ti]i pentru o<br />
ripost`, chiar dac` eram practic<br />
\ncercui]i.<br />
Una dintre m`surile luate \n acele<br />
zile a fost crearea unui dispozitiv de<br />
ap`rare pe hart`. I l-am prezentat lui<br />
Ceau[escu [i a fost de acord cu el, dar<br />
a spus c` nu se face nici o deplasare<br />
de trupe f`r` aprobarea lui. A mai avut<br />
unele obiec]ii, dar nu erau<br />
semnificative, a[a f`cea el de obicei,<br />
trebuia s` mai adauge ceva. Orice<br />
ac]iune cu trupe ar fi putut reprezenta<br />
Generalul Ion Gheorghe (st#nga, iar \n<br />
pagina 37 al doilea din st#nga), [eful<br />
Marelui Stat Major, la o aplica]ie a<br />
v#n`torilor de munte (decembrie 1968),<br />
organizat` cu prilejul Consf`turii statelor<br />
majore ale ]`rilor participante la Tratatul de<br />
la Var[ovia. |n pagina 34, generalul Ion<br />
Gheorghe, mare[alul sovietic<br />
I.I. Iakubovski, generalul Ion Ioni]`, ministrul<br />
For]elor Armate, [i generalul S.M.<br />
{temenko, la o recep]ie la Cercul Militar<br />
Na]ional (Bucure[ti, decembrie 1968).<br />
un pretext pentru „alia]ii“ no[tri. Mai<br />
ales c` puteam fi cerceta]i [i prin<br />
satelit.<br />
|n organizarea acestui dispozitiv<br />
operativ erau dou` decizii mai<br />
importante. Prima era constituirea unui<br />
corp de armat` la Poarta Foc[anilor<br />
(comandat de generalul Dobrovicescu,<br />
[ef de stat major fiind colonelul<br />
{erban), \ncadrat cu ofi]eri de la<br />
Armata a 2-a [i de la Academie [i s-au<br />
trecut \n subordinea acestuia mari<br />
1 (27) 2005 document
unit`]i din zon` (Br`ila, Bac`u). De<br />
asemenea, s-a \nfiin]at un<br />
comandament de ap`rare a Capitalei<br />
(comandat de generalul Stelian T#rc`,<br />
adjunct al ministrului For]elor Armate)<br />
\n subordinea c`ruia au intrat o parte<br />
din unit`]ile din Bucure[ti. Acestea ar fi<br />
trebuit s` ac]ioneze pe direc]iile<br />
Urziceni–Bucure[ti [i<br />
Giurgiu–Bucure[ti. Au fost luate m`suri<br />
pentru paza aeroporturilor Otopeni [i<br />
B`neasa [i s-a studiat posibilitatea<br />
distrugerii capului de pod de pe malul<br />
rom#nesc al podului de peste Dun`re<br />
de la Giurgiu-Ruse (m`sur` care urma<br />
s` fie pus` \n practic` numai cu<br />
aprobarea lui Ceau[escu).<br />
— Tot \n cartea de care aminteam,<br />
spune]i c` Emil Bodn`ra[ v-ar fi relatat<br />
cum a decurs \nt#lnirea de la V#r[e], la<br />
24 august 1968, dintre Nicolae<br />
Ceau[escu [i liderul iugoslav Iosip Broz<br />
Tito*, [i c` relatarea lui Bodn`ra[ ar<br />
coincide cu aceea a ambasadorului<br />
Vasile {andru, ministru-adjunct la<br />
Ministerul de Externe, care ar fi slujit<br />
atunci ca interpret. Ce v-a spus, de<br />
fapt, Bodn`ra[?<br />
— La c#teva s`pt`m#ni dup`<br />
invadarea Cehoslovaciei am fost la<br />
Consiliul de Stat [i am discutat cu<br />
Bodn`ra[ care mi-a spus c` a fost la<br />
V#r[e]. De[i partea rom#n` a vrut s`<br />
]in` secret` \nt#lnirea, iugoslavii au<br />
organizat la V#r[e] un miting la care au<br />
participat c#teva mii de persoane.<br />
Bodn`ra[ spunea c` a fost un moment<br />
penibil. Noi doream ca, \n cazul \n care<br />
ne ocup` ru[ii s` putem trece o parte<br />
din armat` la ei, dar Tito s-a opus,<br />
pentru c`, spunea el, nu puteau trece<br />
efective militare \n Iugoslavia dec#t<br />
dezarmate, potrivit reglement`rilor<br />
interna]ionale. Mai mult, Tito ar fi spus<br />
c` \ntreaga conducere politic` a<br />
Rom#niei va fi internat` \ntr-un lag`r de<br />
prizonieri, ceea ce i-a iritat pe ai no[tri,<br />
care se vor fi a[teptat din partea lui Tito<br />
la un alt tratament. Ca s` mai dreag`<br />
busuiocul, Edvard Kardelj a spus c`<br />
Tito nu ar fi dorit s` se refere la lag`r.<br />
Poate c` Tito nu a dat dovad` de prea<br />
mult` diploma]ie \n acest caz, dar cred<br />
c` din punctul lui de vedere avea<br />
dreptate. Belgradul nu avea nici cea<br />
mai mic` inten]ie de a se angaja \ntr-un<br />
conflict armat datorit` Rom#niei. <br />
Interviu realizat de<br />
maior Florin {PERLEA<br />
* Stenograma discu]iilor a fost publicat` integral<br />
de prof. univ. dr. Ioan Scurtu, \n revista<br />
„Dosarele istoriei“, nr. 8(24)/1998, pp. 50-58.<br />
document 2005 1 (27)<br />
<br />
studii/documente<br />
participante la Tratat. Intrarea acestor trupe în r`zboi nu poate fi hot`rât` decât de<br />
c`tre guvernul ]`rii c`reia apar]in, iar conducerea lor va reveni comandamentelor<br />
na]ionale. Ar fi ra]ional ca la baza normelor de folosire a acestor trupe s` stea ideea<br />
c` ele vor ac]iona la r`zboi potrivit planurilor operative puse de acord între p`r]ile<br />
interesate.<br />
5. Referitor la compunerea Comandamentului, suntem de p`rere c` el ar trebui<br />
s` fie constituit din generali [i ofi]eri apar]inând tuturor armatelor ]`rilor participante<br />
la Tratat.<br />
Comandamentul s` aib` un comandant suprem, loc]iitori ai comandantului<br />
suprem, câte unul din fiecare ]ar` participant` [i un [ef de stat major, care, împreun`,<br />
dup` cum am ar`tat mai sus, constituie Consiliul Militar. Credem c` ar fi indicat ca<br />
nici unul din ace[tia s` nu de]in` alte func]ii în armatele din care fac parte.<br />
Comandantul Suprem [i [eful de Stat Major s` fie numi]i prin acordul tuturor<br />
guvernelor ]`rilor participante la Tratat dintre mare[alii sau generalii fiec`rei ]`ri pe<br />
o perioada de 5 ani. Este de dorit ca, în aceea[i perioad`, Comandantul Suprem [i<br />
[eful de Stat Major s` fie din ]`ri diferite. Hot`rârile luate în comun de guvernele<br />
statelor participante la Tratat constituie baza pe care Comandantul Suprem î[i va<br />
desf`[ura activitatea.<br />
Loc]iitorii Comandantului Suprem s` fie numi]i de guvernul ]`rii pe care o<br />
reprezint` dintre mare[alii sau generalii armatelor respective [i s`-[i desf`[oare<br />
activitatea în mod permanent în cadrul Comandamentului. Ace[ti loc]iitori au<br />
posibilitatea s` cunoasc` toate datele [i problemele referitoare la trupele ]`rilor lor<br />
destinate a ac]iona în comun, ceea ce le va permite s` participe cu r`spundere [i<br />
competen]` la desf`[urarea activit`]ii Comandamentului. Nivelul preg`tirii trupelor,<br />
experien]a dobândit`, realiz`rile ob]inute, pot fi constatate cu prilejul aplica]iilor de<br />
cooperare, al vizitelor reciproce pentru schimb de experien]`, al diferitelor întâlniri<br />
organizate de Comandament. |n aceste condi]ii, socotim c` nu mai este necesar`<br />
func]ionarea reprezentan]ilor Comandamentului pe lâng` armatele ]`rilor<br />
participante la Tratat.<br />
În ceea ce prive[te Statul Major, acesta urmeaz` s` fie organul de lucru care s`<br />
întocmeasc` materialele ce decurg din atribu]iile Comandamentului expuse mai<br />
înainte. În structura Statului Major s` intre compartimente (sectoare)<br />
corespunz`toare sarcinilor ce le are de îndeplinit. În cadrul acestora s` lucreze<br />
ofi]eri din toate armatele ]`rilor participante, activitatea lor fiind organizat` potrivit<br />
teatrelor de ac]iuni militare [i direc]iilor de opera]ii prev`zute în planurile operative.<br />
Tovar`[i,<br />
Propunerile pe care le facem se înscriu în sfera preocup`rilor noastre pentru<br />
înt`rirea continu` a organiza]iei Tratatului de la Var[ovia [i a unit`]ii ]`rilor<br />
socialiste, pentru asigurarea securit`]ii [i p`cii în Europa [i în lume.<br />
Fa]` de uneltirile cercurilor imperialiste, suntem hot`râ]i s` lu`m în continuare<br />
toate m`surile pentru înt`rirea capacit`]ii de ap`rare a ]`rii. {i în viitor, partidul [i<br />
guvernul nostru vor manifesta cea mai mare grij` pentru înzestrarea [i preg`tirea<br />
for]elor noastre armate, încât ele, împreun` cu for]ele armate ale celorlalte state<br />
participante la Tratat, ale tuturor ]`rilor socialiste, s`-[i poat` îndeplini oricând<br />
misiunea de ap`rare a cuceririlor revolu]ionare ale poporului, independen]ei patriei,<br />
cauzei socialismului [i p`cii.<br />
În încheiere, dorim s` ne exprim`m convingerea c` îmbun`t`]irea organiz`rii [i<br />
activit`]ii Comandamentului, consolidarea prieteniei [i fr`]iei noastre de arme,<br />
perfec]ionarea metodelor de cooperare, pe baza principiilor rela]iilor dintre statele<br />
socialiste, vor constitui o contribu]ie important` la înt`rirea colabor`rii [i unit`]ii pe<br />
toate planurile între ]`rile noastre, între toate statele socialiste. <br />
39
interviu<br />
— C#t de necesar a fost Tratatul de<br />
la Var[ovia? Cum l-a]i privi din perspectiva<br />
pe care o ave]i ast`zi asupra evenimentelor?<br />
— Crearea Tratatului de la Var[ovia<br />
poate fi identificat` ca moment precis \n<br />
1955, ca r`spuns la primirea Republicii<br />
Federale Germane \n NATO, dar acest<br />
eveniment se bazeaz` pe cooperarea<br />
politico-militar` \n cadrul blocului sovietic,<br />
dup` 1948 mai ales. La crearea<br />
Tratatului, \n afara celor opt ]`ri semnatare,<br />
a participat [i China comunist`, cu<br />
statut de observator. Tratatul a fost european,<br />
iar participarea Chinei ar`ta c`<br />
aceast` ]ar`, de[i nu era aliat`, agrea<br />
termenii tratatului [i era al`turi de ]`rile<br />
comuniste europene.<br />
Acesta nu a fost un pact militar, ci mai<br />
degrab` un tratat politic, prin formul`rile<br />
sale, iar problemele militare s-au rezolvat<br />
printr-un protocol separat prin care urmau<br />
s` se creeze anumite structuri. Ap`rarea<br />
[i securitatea erau obiectivele aceastei<br />
alian]e, dar \n prim plan era un tratat de<br />
ajutor economic reciproc care conducea<br />
la o colaborare.<br />
— O bun` dovad` c` \nfiin]area<br />
Tratatului viza, ini]ial, un scop eminamente<br />
politic, [i nu unul militar.<br />
— Era mai degrab` un demers politic<br />
prin care opinia public` mondial` era<br />
40<br />
„Tratatul de la Var[ovia a fost,<br />
pentru acea vreme, necesar“<br />
Generalul Constantin Olteanu<br />
la \nt#lnirea oficial` cu mare[alul<br />
V.G. Kulikov, la Ministerul Ap`r`rii<br />
Na]ionale (Bucure[ti, aprilie 1980).<br />
G<br />
eneralul (r) Constantin Olteanu s-a n`scut \n comuna Vulcana Pandele<br />
(jud. D#mbovi]a), la 5 iulie 1928. Din 1979 este membru al CC al PCR,<br />
iar din 1984 devine membru al Comitetului Politic Executiv al CC al<br />
PCR. A fost [eful Sec]iei Militare a CC al PCR (1978-1979), [eful Statului<br />
Major al G`rzilor Patriotice (1980), ministru al Ap`r`rii Na]ionale (1980-1985),<br />
prim-secretar al Comitetului de partid [i primar general al municipiului<br />
Bucure[ti (1985-1988) [i secretar cu probleme de pres` [i propagand`, apoi<br />
de rela]ii externe al CC al PCR (1988-1989).<br />
Ca ministru al Ap`r`rii Na]ionale [i secretar cu rela]iile externe al CC al PCR<br />
a luat parte la reuniunile Comitetului Mini[tilor Ap`r`rii [i Comitetului Politic<br />
Consultativ, organisme ale Tratatului de la Var[ovia.<br />
Doctor \n [tiin]e istorice (1964).<br />
Lucr`ri de autor publicate (selectiv): Masele populare \n r`zboiul de independen]`<br />
(Editura Militar`, 1977); Contribu]ii la cercetarea conceptului de putere<br />
armat` la rom#ni (Editura Militar`, 1979); Con]inutul [i tr`s`turile doctrinei<br />
militare na]ionale (Editura Militar`, 1985); Evolu]ia structurilor ost`[e[ti la<br />
rom#ni (Editura Militar`, 1986); Coali]ii politico-militare. Privire istoric`<br />
(Editura Funda]iei „Rom#nia de m#ine“, 1996); Rom#nia, o voce distinct` \n<br />
Tratatul de la Var[ovia. Memorii 1980-1985, Editura ALDO, 1999); File din<br />
istoria Bucure[tilor. |nsemn`rile unui primar general, (Editura ALDO, 2004).<br />
Este profesor asociat la Universitatea „Spiru Haret“ din Bucure[ti. <br />
pus` \n fa]a unui eveniment care se<br />
raporta, prin compara]ie, la Alian]a Nord-<br />
Atlantic`, socotit` ca fiind „predilect [i<br />
manifest agresiv`“. |ns` unele prevederi<br />
ale Tratatului de la Washington, din 1949,<br />
se reg`sesc, principial, [i \n tratatul<br />
\ncheiat de ]`rile comuniste esteuropene,<br />
la Var[ovia, \n 1955.<br />
Eu consider c` Tratatul a fost necesar,<br />
\n acele condi]ii istorice. Existen]a<br />
trupelor sovietice [i r`m#nerea acestora<br />
\n ]`rile comuniste a f`cut ca ele s`<br />
capete, prin apari]ia unui Tratat, legitimitate.<br />
De altfel, trupele sovietice aveau un<br />
dublu rol: pe de o parte, descurajau orice<br />
ac]iune militar` a NATO, (iar valoarea<br />
investi]iilor \n domeniul militar \n SUA [i \n<br />
interviu cu generalul (r) Constantin OLTEANU,<br />
ministrul Ap`r`rii Na]ionale (1980-1985)<br />
]`rile Europei Occidentale arat` c`<br />
prezen]a militar` sovietic` \n inima continentului<br />
european era luat` serios \n<br />
seam`), iar pe de alt` parte, ]ineau sub<br />
control regimurile politice din ]`rile esteuropene.<br />
Tratatul avea justificarea lui din<br />
punct de vedere militar, dup` cum CAERul<br />
\[i avea justificarea sa din punct de<br />
vedere economic, \n logica fireasc`, dup`<br />
r`zboi, c#nd asist`m la crearea a dou`<br />
blocuri politico-militare opuse. A[a cum<br />
au evoluat lucrurile dup` Al Doilea R`zboi<br />
Mondial, nu exista o alt` solu]ie pentru<br />
]`rile din partea r`s`ritean` a continentului<br />
european.<br />
|n ultimul timp, dup` desfiin]area<br />
Tratatului, mare parte din literatura consa-<br />
1 (27) 2005 document
crat` acestei alian]e conduce la ideea c`<br />
Rom#nia s-a opus constant unor tendin]e<br />
[i practici din cadrul Tratatului. Rom#nia<br />
nu dorea s` ias` din Organiza]ie, ci s`<br />
aib` acces la conducere, s`-i fie ascultate<br />
punctele de vedere privind modul de<br />
luare a deciziilor, felul \n care conducerea,<br />
\n caz de r`zboi, era concentrat` \n<br />
m#inile sovieticilor [i altele. |n Statutul la<br />
pace al Comandamentului For]elor<br />
Armate Unite se men]iona \ns` c` at#t<br />
comandantul-[ef, c#t [i [eful statului<br />
major erau numi]i pentru 4-6 ani, la propunerea<br />
guvernelor, din orice ]ar` participant`<br />
la Tratat. Pozi]ia Rom#niei s-a<br />
exprimat mai ales \n privin]a<br />
reglement`rilor care stabileau activitatea<br />
Tratatului at#t \n timp de pace, c#t [i \n<br />
timp de r`zboi.<br />
— Se poate spune, atunci, c`<br />
Rom#nia ar fi dorit o „democratizare“ a<br />
Pactului?<br />
— Rom#nia nu a pus problema<br />
aceasta, iar unii sunt tenta]i ast`zi s`<br />
contrapun` modelul de luare a deciziilor<br />
\n NATO modelului care a func]ionat \n<br />
cadrul Tratatului de la Var[ovia, aflat sub<br />
strictul control so-vietic. Ceea ce este<br />
important de subliniat este c`, \n cadrul<br />
Tratatului, partenerii, de[i se declarau<br />
egali, \n realitate, ca \n orice coali]ie <strong>format</strong>`<br />
din ]`ri mari [i mici, lucrurile nu<br />
st`teau a[a. Situa]ia ar fi putut evolua<br />
diferit dup` perioada \n care la conducerea<br />
URSS s-a aflat Brejnev, un fost militar,<br />
dar Gorbaciov nu a avut nici un fel de<br />
interes pentru schimb`ri semnificative \n<br />
ceea ce prive[te Tratatul de la Var[ovia.<br />
El dorea mai degrab` desfiin]area acestuia,<br />
dec#t reformarea lui.<br />
|ntr-o alian]` nu exist` rela]ii idilice [i<br />
nici consens necondi]ionat \n toate pro-<br />
document 2005 1 (27)<br />
blemele. De pild`, \n ianuarie 1983, la<br />
Praga, cu prilejul Consf`tuirii Comitetului<br />
Politic Consultativ al statelor participante<br />
la Tratatul de la Var[ovia, s-a discutat<br />
problema rachetelor americane<br />
Pershing–2 dispuse pe teritoriul unor ]`ri<br />
europene din NATO, iar sovieticii au ridicat<br />
problema unor contram`suri, prin<br />
instalarea de rachete similare \n Ungaria,<br />
Cehoslovacia [i RDG, f`r` a se ajunge la<br />
un consens cu participan]ii la Alian]`. La<br />
28 iunie, \n acela[i an, a avut loc, la<br />
Moscova, o [edin]` extraordinar` a<br />
Comitetului Politic Consultativ. La 27<br />
iunie, cu o zi \naintea reuniunii,<br />
Ceau[escu ne-a chemat pe mine [i pe<br />
{tefan Andrei, ministrul de Externe, [i<br />
ne-a spus s` mergem \n aceea[i zi la<br />
Moscova, unde se vor \nt#lni mini[trii<br />
Ap`r`rii [i de Externe din ]`rile participante<br />
la Tratatul de la Var[ovia, pentru a<br />
discuta unele aspecte privind problema<br />
rachetelor Pershing, ce urma s` fie<br />
examinat` a doua zi \n Comitetul Politic<br />
Consultativ. Ne-a spus s` discut`m cu<br />
Andrei Grom#ko, ministrul sovietic de<br />
Externe, [i cu mare[alul Dmitri Ustinov,<br />
ministrul sovietic al Ap`r`rii, pentru a g`si<br />
c`i politico-diplomatice de rezolvare a<br />
acestei probleme. |n [edin]`, mare[alul<br />
Ustinov a declarat c` rom#nii se opun<br />
lu`rii unor m`suri concrete \n privin]a<br />
amplas`rii rachetelor Pershing, av#nd un<br />
punct de vedere diferit, iar Mladenov,<br />
ministrul bulgar al Afacerilor Externe, a<br />
condamnat atitudinea delega]iei rom#ne.<br />
Bulgarul a primit replica noastr`. La<br />
sosirea lui Ceau[escu, l-am in<strong>format</strong><br />
interviu<br />
despre felul \n care decursese reuniunea<br />
mini[trilor Ap`r`rii [i de Externe, iar el a<br />
discutat \n curtea re[edin]ei ce \i fusese<br />
rezervat` cu un anume Potapov, care<br />
era, \n cadrul Sec]iei Rela]ii Externe a<br />
PCUS, [eful serviciului pentru Rom#nia,<br />
c`ruia i-a transmis punctul lui de vedere<br />
cu privire la problemele care urmau s` se<br />
discute \n ziua urm`toare.<br />
|n timpul Consf`tuirii, Janos Kadar,<br />
liderul comunist ungar, a declarat c` ]ara<br />
sa pune la dispozi]ie propriul teritoriu pentru<br />
amplasarea unor rachete similare care<br />
s` r`spund` nevoilor de ap`rare ale<br />
blocului sovietic. Liderii Cehoslovaciei [i<br />
RDG au avut o pozi]ie asem`n`toare (s`<br />
nu uit`m c` pe teritoriile lor existau trupe<br />
|nt#lnirea Comitetului Mini[trilor Ap`r`rii din Tratatul de la Var[ovia (Moscova, 1981),<br />
\n noua sal` la amenajarea c`reia a contribuit [i Rom#nia.<br />
sovietice), \ns` singurul care s-a opus a<br />
fost [eful delega]iei rom#ne, Nicolae<br />
Ceau[escu, sub pretextul evit`rii escalad`rii<br />
cursei \narm`rilor. De altfel, \ntreaga<br />
delega]ie rom#neasc` a p`r`sit reuniunea<br />
\nainte de \ncheierea acesteia.<br />
Tot cu acela[i prilej, sovieticii<br />
inten]ionau s` trimit` conduc`torilor<br />
Chinei o scrisoare, dar care era asumat`<br />
de Tratat (!), prin care li se atr`gea<br />
aten]ia c` fac pa[i semnificativi \n afara<br />
socialismului, \ns` Ceau[escu s-a opus,<br />
sus]in#nd c` nu are mandat din partea<br />
Comitetului Politic Executiv al CC al PCR,<br />
iar chinezii ar putea interpreta aceast`<br />
scrisoare ca fiind un grav amestec \n treburile<br />
interne, iar Tratatul, ca organiza]ie<br />
militar`, nu poate atrage aten]ia unei alte<br />
]`ri asupra… respect`rii principiilor socialismului!<br />
S-a renun]at, \n cele din urm`, la<br />
trimiterea acestei scrisori, dar momentul<br />
41
interviu<br />
Mare[alul sovietic Viktor Kulikov, comandantul suprem al For]elor Armate Unite ale<br />
Tratatului de la Var[ovia, \mpreun` cu generalul Constantin Olteanu, ministrul rom#n al<br />
Ap`r`rii Na]ionale [i generalul de armat` Dobri Djurov, ministrul bulgar al Ap`r`rii,<br />
cu prilejul unei aplica]ii pe hart` (Neptun, martie 1981).<br />
i-a prilejuit lui Iuri Andropov o remarc`<br />
ironic` la adresa lui Ceau[escu: „Ei, dac`<br />
tovar`[ii rom#ni nu au aprobarea<br />
Comitetului Politic Executiv…!“<br />
— Cum s-a ajuns la elaborarea directivei<br />
comandantului suprem al armatei<br />
rom#ne, alta dec#t directiva comandantului<br />
suprem al Pactului de la Var[ovia?<br />
— Una dintre cele mai importante<br />
probleme \n cadrul Tratatului a fost modul<br />
\n care se g#ndea [i se realiza conducerea<br />
procesului de preg`tire a for]elor<br />
armate la pace. |n Statutul For]elor<br />
Armate Unite, la pace, se prevedea dreptul<br />
comandantului-[ef al Tratatului (sau<br />
suprem, dar la noi i s-a spus comandant-<br />
[ef pentru a-l deosebi de comandantul<br />
suprem al armatei rom#ne, Nicolae<br />
Ceau[escu) de a da ordine [i directive,<br />
prin intermediul comandamentelor<br />
na]ionale, pentru a nu p`rea ca o imixtiune.<br />
Comandantul-[ef emitea o directiv`<br />
anual` \n care erau cuprinse obiectivele<br />
care trebuiau \ndeplinite \ntr-un an de<br />
instruc]ie [i nu erau doar chestiuni generale,<br />
existau referiri precise [i la categorii<br />
de for]e sau diverse arme. Multe dintre<br />
aceste prevederi erau valabile. De altfel,<br />
directiva comandantului suprem al<br />
Pactului avea \n vedere trupele incluse \n<br />
Protocol, dar ru[ii doreau o uniformizare<br />
la nivelul armatelor Tratatului de la<br />
Var[ovia [i o mai bun` integrare a acestor<br />
for]e. C#nd am fost, \n 1982, la Praga,<br />
ministrul cehoslovac al Ap`r`rii, generalul<br />
Martin Dzur, mi-a ar`tat \n cabinetul lui un<br />
42<br />
telefon direct cu comandantul suprem al<br />
For]elor Armate Unite. Toate armatele, cu<br />
excep]ia armatei rom#ne, raportau zilnic,<br />
a[a cum face orice ofi]er de serviciu<br />
dintr-o unitate, dac` totul este \n regul`.<br />
Aveam [i noi aceast` leg`tur`, dar la<br />
telefonul nostru r`spundea un aghiotant<br />
care \l chema direct pe translator pentru a<br />
dialoga cu ru[ii!<br />
Toate armatele raportau c` au<br />
\ndeplinit directiva comandantului suprem<br />
al Tratatului, doar noi raportam c` am<br />
\ndeplinit ordinele [i directivele comandamentului<br />
na]ional. Pentru a ne pune de<br />
acord cu aceast` formulare, i-am propus<br />
lui Nicolae Ceau[escu s` elabor`m o<br />
directiv` a comandantului suprem pe<br />
care s` o semneze el. A fost de acord, iar<br />
instruc]ia \n armata rom#n` s-a<br />
desf`[urat pe baza directivelor comandantului<br />
suprem al armatei rom#ne. Am<br />
vorbit cu mare[alul Viktor Kulikov [i i-am<br />
explicat c` nu se poate face instruc]ie<br />
dup` dou` directive. Dup` noi, ungurii au<br />
\nceput [i ei s` raporteze c` aplic`<br />
ordinele comandamentului na]ional.<br />
Directiva comandantului suprem al<br />
Pactului avea un suport juridic, dar depindea<br />
de obiectivele [i scopul ei, de cum<br />
era aplicat` [i, din punct de vedere<br />
politic, nu era corect ca o armat`<br />
na]ional`, care era subordonat` comandamentului<br />
na]ional, s` se preg`teasc`<br />
dup` directivele mare[alului Kulikov.<br />
De altfel, o doctrin` a Tratatului s-a<br />
adoptat abia \n 1987, pentru c` p#n`<br />
atunci a fost \n vigoare cea sovietic`.<br />
|ns` aceast` doctrin` era una eminamente<br />
politic` [i doar noi am ad`ugat<br />
unele elemente militare, care au fost<br />
acceptate de ru[i probabil de teama ca<br />
Nicolae Ceau[escu s` nu blocheze<br />
adoptarea ei. |ns` aceast` doctrin`, elaborat`<br />
tardiv, n-a avut nici un fel de valoare<br />
practic`.<br />
Rom#nia s-a opus [i la alte ini]iative<br />
ale sovieticilor. |n noiembrie 1978,<br />
Nicolae Ceau[escu a p`r`sit [edin]a<br />
Comitetului Politic Consultativ al Tratatului<br />
de la Var[ovia c#nd s-a solicitat sporirea<br />
cheltuielilor militare [i numirea, \n caz de<br />
r`zboi, a comandantului suprem al<br />
armatei sovietice, care era Leonid I.<br />
Brejnev, \n calitate [i de comandant<br />
suprem al For]elor Armate Unite ale<br />
Pactului. {efii de state din celelalte ]`ri<br />
din Alian]` urmau s` fie, a[adar, loc]iitorii<br />
comandantului suprem, iar organismul de<br />
lucru al acestuia urma s` fie Statul Major<br />
General al armatei sovietice. Pe documentul<br />
final, din aprilie 1980, nu apare<br />
semn`tura lui Nicolae Ceau[escu [i,<br />
astfel, decizia n-a putut fi aplicat`. Mai<br />
mult, Rom#nia nici nu a fost in<strong>format</strong>`.<br />
De asemenea, \ntre mai multe prevederi<br />
ale Statutului la r`zboi, care veneau \n<br />
contradic]ie cu principiul suveranit`]ii,<br />
document sus]inut de URSS [i ceilal]i<br />
participan]i la Tratat, Nicolae Ceau[escu<br />
nu a acceptat nici pe aceea ca, \n caz de<br />
r`zboi, s` nu se ]in` seama de grani]ele<br />
alia]ilor [i trecerea trupelor prin teritoriile<br />
na]ionale s` se fac` f`r` aprob`rile prealabile<br />
ale guvernelor acestor ]`ri.<br />
Un incident interesant a avut loc, din<br />
aceast` perspectiv`, \n cazul unei<br />
aplica]ii cu trupe \n Bulgaria, \n 1982.<br />
1 (27) 2005 document
C#nd l-am in<strong>format</strong> pe Nicolae<br />
Ceau[escu despre aceast` aplica]ie, el<br />
mi-a amintit c` \n privin]a tranzitului trupelor<br />
str`ine exista deja o hot`r#re care<br />
va trebui respectat`. |n iunie 1982, cu<br />
prilejul unei vizite \n Ungaria, ministrul<br />
ungar al Ap`r`rii m-a \ntrebat dac` trupele<br />
maghiare vor putea tranzita teritoriul<br />
Rom#niei pentru aplica]ia din Bulgaria.<br />
I-am precizat c` nu este posibil dec#t \n<br />
baza unor conven]ii. Nu [tiu dac` era<br />
strict interesul lui sau dac` fusese pus de<br />
ru[i s` sondeze terenul.<br />
Cu pu]in timp \nainte de aplica]ie,<br />
\ntr-o discu]ie, Nicolae Ceau[escu m-a<br />
\ntrebat c#nd \ncepe aplica]ia [i cu ce<br />
trupe particip` polonezii. I-am spus c`<br />
armata polonez` particip` cu un batalion<br />
de para[uti[ti. Apoi el mi-a cerut s`<br />
comunic polonezilor c` au aprobare pentru<br />
a survola teritoriul Rom#niei. I-am precizat<br />
c` o asemenea decizie ar \nsemna<br />
crearea unui precedent [i, \n plus, nu<br />
vom putea justifica de ce polonezii au<br />
primit acest drept, iar ceilal]i nu. Nicolae<br />
Ceau[escu [i-a men]inut decizia.<br />
Cu prilejul aplica]iei, nimeni n-a p`rut<br />
s` sesizeze acest lucru [i nici m`car<br />
polonezii nu ne-au mul]umit, fie [i \ntre<br />
patru ochi. Dar \n raportul final al<br />
aplica]iei era consemnat c` Rom#nia nu<br />
a acordat dreptul de tranzit [i de survol<br />
pentru trupele Pactului. Eu le-am spus c`<br />
delega]ia rom#n` nu va intra \n bilan]ul<br />
aplica]iei, dac` aceast` formul` nu va fi<br />
eliminat`. Nu am primit nici un r`spuns [i,<br />
\nainte de a urca \n autobuzul care ne<br />
ducea la \nt#lnirea cu liderul comunist<br />
bulgar, Todor Jivkov, le-am spus c` dac`<br />
acea fraz` va fi citit`, delega]ia rom#n`<br />
va p`r`si sala, ceea ce ar fi creat un incident<br />
nedorit. Era vorba, \n cele din urm`,<br />
de o decizie a guvernului rom#n care trebuia<br />
respectat`. Mare[alul Viktor Kulikov<br />
Manevre ale Pactului de la<br />
Var[ovia (martie 1981).<br />
De la dreapta la st#nga:<br />
Heinz Hoffmann (ministrul<br />
Ap`r`rii, RDG), Wojciech<br />
Jaruzelski (prim-ministrul<br />
Poloniei), mare[alul Viktor<br />
Kulikov (comandantul<br />
suprem al For]elor Armate<br />
Unite), Martin Dzúr<br />
(ministrul Ap`r`rii,<br />
Cehoslovacia).<br />
document 2005 1 (27)<br />
a acceptat \ns` cererea noastr` [i nu a<br />
citit acea fraz`. Nu [tiu dac` a scos-o din<br />
raport, dar cel pu]in nu a citit-o. Lui<br />
Ceau[escu, la \ntoarcere, c#nd i-am<br />
relatat incidentul, i s-a p`rut c` am fost<br />
cam dur. Dar dac` nu procedam astfel, ar<br />
fi avut toate motivele s`-mi repro[eze<br />
lipsa de atitudine.<br />
— S-a spus, de nenum`rate ori, c`<br />
armata rom#n` ar fi f`cut [i n-ar fi f`cut<br />
parte din Tratatul de la Var[ovia. Ce<br />
\nseamn`, de fapt, acest lucru?<br />
— Nu \ntreaga armat` rom#n` era<br />
parte a structurilor Pactului. Spre deosebire<br />
de NATO, unde armatele ]`rilor participante<br />
erau incluse \n orgniza]ie (cu<br />
excep]ia Fran]ei care a avut unele obiec]ii<br />
[i rezerve), armatele ]`rilor comuniste<br />
est-europene erau doar par]ial incluse \n<br />
Tratatul de la Var[ovia, \n ceea ce se<br />
numea For]ele Armate Unite (FAU) ale<br />
Tratatului. Aceste for]e [i mijloace de<br />
lupt` se stabileau prin protocoale, pe termen<br />
de cinci ani, \n care se prevedeau<br />
for]ele [i mijloacele care participau la<br />
Tratat. Protocolul era semnat, \n final, de<br />
ministrul Ap`r`rii al ]`rii respective [i<br />
comandantul-[ef al Tratatului, iar anexele<br />
(cele care cuprindeau detaliat nivelul<br />
for]elor [i mijloacele de lupt`) se semnau<br />
de [eful Statului Major al For]elor Armate<br />
Unite ale Tratatului [i [eful Marelui Stat<br />
Major al armatei na]ionale care \ncheia<br />
protocolul.<br />
Acesta, cum spuneam, se re\nnoia<br />
la fiecare cinci ani. Comandantul-[ef al<br />
FAU cerea aceasta [i propunea, de<br />
regul`, cre[terea efectivelor [i a<br />
mijloacelor de lupt` angajate. De pild`,<br />
dac` \nainte aveam stabilit c` particip`m<br />
cu un regiment de para[uti[ti,<br />
dup` 1980 s-au cerut patru regimente<br />
de acest tip. |n urma discu]iilor, ne<br />
puneam de acord [i Protocolul se<br />
interviu<br />
semna \n ]`rile participante.<br />
La noi, p#n` \n 1980, armata de<br />
uscat era compus` din dou` armate de<br />
arme \ntrunite, care erau incluse \n<br />
Protocol. |n 1980, s-au mai creat \nc`<br />
dou` armate, care r`m#neau \n ]ar` \n<br />
cazul unui r`zboi [i tocmai acesta a fost<br />
scopul cre`rii lor. Generalul Ion Coman<br />
f`cuse propunerea, dar definitivarea procesului<br />
s-a petrecut dup` venirea mea \n<br />
fruntea Ministerului Ap`r`rii Na]ionale.<br />
Nu era neap`rat o cre[tere de efective,<br />
ci mai degrab` una de organizare, prin<br />
stabilirea unor noi subordon`ri pentru<br />
unele unit`]i [i mari unit`]i. |n plus, cele<br />
dou` armate incluse \n Protocol, care<br />
trebuiau s` ac]ioneze, la r`zboi, pe<br />
direc]ia strategic` sud, aveau nevoie de<br />
\mprosp`tarea for]elor, de \nlocuirea<br />
mijloacelor de lupt` uzate sau distruse pe<br />
teatrul de opera]ii, ceea ce urma s` fie<br />
asigurat tot din interior.<br />
La pu]in timp dup` ce am fost numit<br />
ministru, \n aprilie 1980, mare[alul V.G.<br />
Kulikov a cerut s` vin` la Bucure[ti. Dup`<br />
discu]iile ce au avut loc la minister,<br />
mare[alul, conform cutumei, a fost primit<br />
de Ceau[escu la Predeal. C#nd l-am<br />
in<strong>format</strong> despre sosirea mare[alului la<br />
Bucure[ti, Nicolae Ceu[escu mi-a cerut,<br />
\n timpul discu]iilor, s`-i spun mare[alului<br />
sovietic c` au fost \nfiin]ate cele dou`<br />
armate, chiar dac`, spunea el, ru[ii [tiau<br />
deja de aceast` decizie. Nicolae<br />
Ceau[escu nu era un naiv! Abia \n 1985<br />
Kulikov mi-a m`rturisit c` mare[alul D.<br />
Ustinov, ministrul Ap`r`rii al URSS, \i<br />
ceruse s` fac` o vizit` \n Rom#nia<br />
pentru a vedea cine este noul ministru<br />
al Ap`r`rii Na]ionale [i care este pozi]ia<br />
mea fa]` de Tratat. <br />
Interviu realizat de<br />
maior Florin {PERLEA<br />
43
studii/documente<br />
S<br />
44<br />
Cum s-a desfiin]at Tratatul de la Var[ovia<br />
Maior dr. Florin {PERLEA<br />
f#r[itul anului 1989 a adus \n Europa Central` [i de Sud-Est<br />
schimb`ri radicale, marcate, sub presiunea popular`, de<br />
eliminarea monopolului de]inut de partidele comuniste [i trecerea<br />
la sistemul multipartid, ca prim pas pe calea democra]iei.<br />
|n contextul bulversantelor evenimente de la sf#r[itul anului<br />
1989 [i \nceputul anului 1990, la Moscova, la 7 iunie 1990, are loc<br />
Consf`tuirea Comitetului Politic Consultativ al Tratatului de la<br />
Var[ovia a c`rui atmosfer` \ncins` este descris` de mare[alul<br />
Anatoli Gribkov \n memoriile sale1 :<br />
„Din scurtele \nsemn`ri ale generalului<br />
de armat` V.V. Lobov, succesorul meu<br />
ca [ef al statului major al For]elor Armate<br />
Unite ale Tratatului de la Var[ovia, se<br />
poate concluziona c` fiecare dintre participan]i<br />
la consf`tuire a avansat ideile sale<br />
contradictorii despre soarta Organiza]iei<br />
Tratatului de la Var[ovia, despre modernizarea,<br />
democratizarea, restructurarea sa,<br />
despre egalitatea \n drepturi [i suveranitatea<br />
]`rilor care participau la acesta,<br />
despre reorganizarea radical` a sistemului<br />
politic al Pactului.<br />
S-a vorbit \n chip unanim despre lichidarea<br />
organismelor militare din cadrul<br />
Pactului de la Var[ovia. Din gura participan]ilor<br />
s-a rev`rsat pe larg critica la<br />
adresa Organiza]iei. Desigur, aceasta nu<br />
f`cea cinste acelor [efi ai delega]iilor care<br />
au participat la Consf`tuire. Ei nu au [tiut<br />
s` vad` [i s` pre]uiasc` ceea ce era pozitiv<br />
[i anume c` s-a ob]inut, prin Tratatul<br />
de la Var[ovia, p`strarea p`cii \n Europa.<br />
S-a vorbit, s-a criticat [i s-au \ntors acas`,<br />
f`r` s` ia vreo hot`r#re principial` cu<br />
privire la soarta Organiza]iei Tratatului de<br />
la Var[ovia“.<br />
Mai calm, f`r` alte acuza]ii, dar cu puncte de vedere similare<br />
din partea delega]iei sovietice avea s` se desf`[oare la<br />
Budapesta, la 25 februarie 1991, o nou` Consf`tuire, extraordinar`,<br />
a Comitetului Politic Consultativ al Tratatului de la Var[ovia,<br />
prima de acest nivel \n cei 36 de ani de existen]` a Tratatului,<br />
\ntruc#t celelalte se ]inuser` la nivelul [efilor de state. Este posibil<br />
ca o \ntrunire a Comitetului Politic Consultativ al Tratatului<br />
\ntr-o asemenea componen]` s` fi fost dictat` de dorin]a lui Mihail<br />
Gorbaciov de a nu-[i pune semnatura pe un document care consfin]ea<br />
dispari]ia de jure a structurilor militare ale Tratatului de la<br />
Var[ovia. De altfel, cum remarc` mare[alul Gribkov \n memoriile<br />
sale, Gorbaciov nu a fost prezent nici la Praga, la 1 iulie 1991,<br />
atunci c#nd s-a luat decizia \ncet`rii activit`]ii Tratatului de la<br />
Var[ovia: „Nu exist` nici o semn`tur` a arhitectului distrugerii<br />
Organiza]iei Tratatului de la Var[ovia, Mihail Gorbaciov, care i-a<br />
dat aceast` misiune lui Ghenadii Ianaev“ 2 structurilor militare ale Pactului nu trebuie s` conduc` la \ncetarea<br />
conlucr`rii \n problemele securit`]ii [i cooper`rii tehnico-militare<br />
\ntre statele participante la Tratat, reprezentan]ii Ungariei,<br />
Cehoslovaciei [i Poloniei au reafirmat dorin]a ]`rilor lor de a<br />
colabora \ntr-o „trilateral`“ (care avea s` devin` Grupul de la<br />
Vi[egrad, \ntr-o \ncercare de rena[tere a Europei Centrale), care<br />
nu va fi \ndreptat` \mpotriva cuiva, ci se va constitui \ntr-o punte<br />
c`tre Comunitatea European`.<br />
Ministrul sovietic al Afacerilor Externe, A. A. Bezmertn#h, a<br />
insistat asupra continu`rii cooper`rii \ntre<br />
statele prezente la consf`tuire, pe baze bilaterale,<br />
inclusiv \n plan militar. Delega]ia sovietic`<br />
a \ncercat chiar s` includ` \n<br />
declara]ia final` a reuniunii o formulare \n<br />
acest sens, dar ea a fost respins` de celelalte<br />
delega]ii. Bezmertn#h aprecia c`<br />
„\nfiin]area oric`ror structuri regionale politico-militare<br />
alternative \n Europa Central` [i<br />
de Sud-Est ar destabiliza atmosfera strategic`<br />
din Europa [i ar crea pericolul \ntoarcerii<br />
la situa]ia de dinainte de r`zboi, a competi]iei<br />
militaro-politice“. El a avertizat c` orice planuri<br />
de asociere la NATO a fostelor ]`ri participante<br />
la Tratatul de la Var[ovia ar putea<br />
avea urm`ri negative pentru climatul de<br />
securitate european.<br />
Delega]ia sovietic` s-a aflat, la<br />
Budapesta, \ntr-o situa]ie dificil`, fiind<br />
nevoit` s` fac` toate artificiile de care<br />
putea fi \n stare, astfel \nc#t desfiin]area<br />
structurilor militare ale Tratatului de la<br />
Var[ovia s` nu [tirbeasc` \n vreun fel<br />
Mare[alul P. Lu[ev, ultimul comandant prestigiul imperiului sovietic aflat \n pragul<br />
suprem al For]elor Armate Unite ale colapsului. At#t generalul P. Lu[ev,<br />
Tratatului de la Var[ovia comandantul-[ef al Pactului, c#t [i<br />
ministrul sovietic de Externe, A.A.<br />
Bezmertn#h, au subliniat, \n interven]iile lor, rolul Pactului de<br />
la Var[ovia, ca „factor al p`cii [i stabilit`]ii \n Europa“, prin<br />
asigurarea securit`]ii statelor aliate [i a parit`]ii mili-tarostrategice<br />
\ntre NATO [i Tratat. Este lesne de \n]eles cum au<br />
rezonat delega]iile polonez`, ungar` [i cehoslovac` la aceste<br />
afirma]ii, care au evitat \ns` orice comentariu asupra Tratatului,<br />
orient#ndu-se asupra ac]iunilor viitoare ale statelor lor.<br />
Imaginea delega]iei sovietice a fost \ns` destul de [ifonat`, iar<br />
la conferin]a de pres` organizat` la finalul reuniunii, aceasta nu a<br />
avut curajul s` dea ochii cu reprezentan]ii mass-media.<br />
La aceast` consf`tuire s-a adoptat Protocolul privind<br />
\ncetarea valabilit`]ii acordurilor militare \ncheiate \n cadrul<br />
Tratatului de la Var[ovia [i lichidarea organelor [i structurilor militare<br />
ale acestuia (vezi documentul \n pagina 45).<br />
Potrivit deciziei luate la Budapesta, la 25 februarie 1991, \n<br />
.<br />
acela[i an, la Praga, la 1 iulie, s-a semnat Protocolul de \ncetare a<br />
Realiz#nd o compara]ie \ntre reuniunea Comitetului Politic valabilit`]ii Tratatului de la Var[ovia. Creat la 14 mai 1955, Pactul era<br />
Consultativ al Tratatului de la Moscova, din 7 iunie 1990, [i cea de de acum o amintire. Din partea Rom#niei, documentul a fost semnat<br />
la Budapesta, din 25 februarie 1991, Gribkov observa c` aceasta de pre[edintele Ion Iliescu. Cu numai o zi \nainte, la Budapesta, a<br />
din urm` a fost preg`tit` [i s-a petrecut „mai civilizat“, chiar dac` avut loc ultima sesiune a CAER, organiza]ia prin care URSS \[i asig-<br />
nu a fost cu totul lipsit` de opinii care nu aveau cum s`-i<br />
lini[teasc` pe sovietici. Era evident` preocuparea statelor care<br />
urase satelizarea statelor membre din punct de vedere economic. <br />
timp de aproape 50 de ani se aflaser` sub controlul Moscovei de<br />
a se al`tura Europei [i, mai ales, de a-[i c`uta o umbrel` de secu-<br />
NOTE<br />
ritate oferit` de Alian]a Nord-Atlantic`, inamicul lor de alt`dat`.<br />
De[i generalul P. Lu[ev, ultimul comandant-[ef al For]elor Armate<br />
1. Anatoli Gribkov, Sudba Var[avskogo dogovora, Moscova, Russkaia<br />
Kniga, 1998, pp. 165-166.<br />
Unite ale Tratatului a subliniat, \n interven]ia sa, c` desfiin]area 2. Ibidem, p. 166.<br />
<br />
1 (27) 2005 document
Pornind de la în]elegerea realizat` la consf`tuirea de la<br />
Moscova din 7 iunie 1990 a Comitetului Politic Consultativ al<br />
Tratatului de la Var[ovia, guvernele României, Republicii<br />
Bulgaria, Republicii Federative Cehe [i Slovace, Republicii<br />
Polone, Uniunii Republicilor Sovietice Socialiste [i Republicii<br />
Ungare reprezentate la consf`tuirea extraordinar` a<br />
Comitetului Politic Consultativ de la Budapesta de mini[trii<br />
afacerilor externe [i mini[trii ap`r`rii au convenit asupra celor<br />
ce urmeaz`.<br />
1. Începând cu 31 martie 1991 î[i înceteaz` valabilitatea<br />
urm`toarele documente:<br />
Protocolul privind crearea Comandamentului Unificat al<br />
For]elor Armate ale statelor participante la Tratatul de prietenie,<br />
colaborare [i asisten]` mutual` din 14 mai 1955.<br />
Statutul Comitetului mini[trilor ap`r`rii ai statelor participante<br />
la Tratatul de la Var[ovia, în timp de pace, din 17 martie<br />
1969.<br />
Statutul For]elor Armate Unite [i al Comandamentului<br />
Unificat ale statelor participante la Tratatul de la Var[ovia, în<br />
timp de pace, din 17 martie 1969.<br />
Statutul Consiliului militar al For]elor Armate Unite ale<br />
statelor participante la Tratatul de la Var[ovia, în timp de pace,<br />
din 17 martie 1969.<br />
Statutul Sistemului unic al ap`r`rii antiaeriene a statelor<br />
participante la Tratatul de la Var[ovia, în timp de pace, 17 martie<br />
1969.<br />
Statutul For]elor Armate Unite ale statelor participante la<br />
Tratatul de la Var[ovia [i al organelor de conducere ale acestora,<br />
în timp de r`zboi, din 18 martie 1980,<br />
precum [i toate celelalte documente adoptate în leg`tur`<br />
cu aplicarea, schimbarea sau completarea documentelor<br />
men]ionate mai sus.<br />
În conformitate cu cele de mai sus, începând cu 31 martie<br />
1991 se lichideaz` toate organele [i structurile militare create în<br />
cadrul Tratatului de la Var[ovia – Comitetul mini[trilor ap`r`rii,<br />
Comandamentul Unificat al For]elor Armate Unite, Consiliul<br />
militar al For]elor Armate Unite, Statul Major [i Comitetul<br />
tehnic al For]elor Armate Unite, Consiliul tehnico-[tiin]ific militar<br />
al For]elor Armate Unite, Sistemul unic al ap`r`rii antiaeriene<br />
a statelor participante la Tratatul de la Var[ovia – [i<br />
înceteaz` întreaga activitate militar` desf`[urat` în cadrul<br />
Tratatului de la Var[ovia.<br />
2. În conformitate cu punctul 1, începând din 31 martie 1991<br />
înceteaz` activitatea militarilor armatelor na]ionale în organele<br />
de conducere ale For]elor Armate Unite, a aparatului reprezentan]elor<br />
Comandantului [ef al For]elor Armate Unite de pe<br />
lâng` ministerele na]ionale ale ap`r`rii, precum [i plata contribu]iilor<br />
financiare la Comandamentul Unificat.<br />
3. Folosirea în continuare a documentelor primite de c`tre<br />
ministerele ap`r`rii ale statelor participante de la<br />
document 2005 1 (27)<br />
PROTOCOL<br />
studii/documente<br />
privind încetarea valabilit`]ii acordurilor militare încheiate în cadrul Tratatului de la Var[ovia<br />
[i lichidarea organelor [i structurilor militare ale acestuia<br />
Comandamentul Unificat al For]elor Armate Unite, precum [i<br />
cele primite de c`tre Comandamentul Unificat de la ministerele<br />
ap`r`rii se stabile[te de comun acord între Comandamentul<br />
Unificat [i ministerele ap`r`rii ale statelor participante. Aceste<br />
documente nu se transmit unor ter]e ]`ri [i nu se dau<br />
publicit`]ii.<br />
4. Prezentul Protocol intr` în vigoare din momentul<br />
semn`rii. Originalul protocolului se depune spre p`strare în<br />
Arhiva Ministerului Afacerilor Externe al Republicii Ungare,<br />
care va trimite fiec`rui stat participant [i Comandantului [ef al<br />
For]elor Armate Unite o copie autentificat` în mod<br />
corespunz`tor.<br />
Încheiat la Budapesta, la 25 februarie 1991, într-un exemplar<br />
în limbile român`, bulgar`, ceh`, polon`, rus` [i ungar`,<br />
toate textele având aceea[i valabilitate.<br />
Drept care, semnatarii, împuternici]i în acest sens în mod<br />
corespunz`tor, au semnat prezentul Protocol.<br />
Din partea Uniunii Republicilor Sovietice Socialiste:<br />
A.A. Bezmertn#h D.T. Iazov<br />
ministrul afacerilor externe ministrul ap`r`rii<br />
Din partea Republicii Bulgaria:<br />
Viktor V#lkov Iordan Mutafciev<br />
vicepre[edinte al general-colonel<br />
Consiliului de mini[tri ministrul ap`r`rii<br />
ministrul afacerilor externe<br />
Din partea Republicii Ungare:<br />
Jeszenszky Géza Für Lajos<br />
ministrul afacerilor externe ministrul ap`r`rii<br />
Din partea Republicii Polone:<br />
Krzysztof Skubiszewski Piotr Kolodziejczyk<br />
ministrul afacerilor externe vice-amiral<br />
ministrul ap`r`rii na]ionale<br />
Din partea României:<br />
Adrian N`stase Victor St`nculescu<br />
ministrul afacerilor externe general-colonel<br />
ministrul ap`r`rii na]ionale<br />
Din partea Republicii Federative Cehe [i Slovace:<br />
Jiri Dienstbier Liubos Dobrovski<br />
vicepre[edinte al Guvernului ministrul ap`r`rii<br />
ministrul afacerilor externe<br />
Sursa: Anatoli Gribkov, Sudba Var[avskogo dogovora, Moscova,<br />
Russkaia Kniga, 1998, pp. 198-200. <br />
45
fonduri arhivistice<br />
D<br />
up` 1991 interesul pentru fostul<br />
bloc politico-militar constituit din<br />
]`rile participante la Tratatul de la<br />
Var[ovia a devenit unul de ordin<br />
[tiin]ific, istoric.<br />
La data de 1 iulie 1991, la Praga,<br />
reprezentan]ii noilor autorit`]i instalate<br />
dup` c`derea Zidului Berlinului în<br />
aproape toate capitalele de dincoace<br />
de Cortina de Fier au semnat<br />
dizolvarea Pactului de la Var[ovia,<br />
aceast` construc]ie politic` [i militar`<br />
care s-a opus vreme de 35 de ani<br />
Tratatului Nord Atlantic, sfâr[ind prin a<br />
accepta „capitularea“ dup` un prelungit<br />
[i costisitor r`zboi rece.<br />
Cercet`tori [i anali[ti, fo[ti<br />
responsabili în structuri ale Tratatului<br />
de la Var[ovia încep s` descrie [i s`<br />
evalueze, la modul general sau cu<br />
referire punctual`, evolu]ia acestui<br />
organism care a marcat sfâr[itul<br />
secolului trecut în spa]iul european – [i<br />
nu numai – [i care, prin existen]a lui, a<br />
dat substan]` conceptului de „echilibru<br />
al terorii“.<br />
Istoricii de profesie au în]eles, de la<br />
început, dificult`]ile demersului lor [i,<br />
cunoscând exigen]ele privind accesul la<br />
documente mai recente de 30 de ani [i<br />
cu grade diferite de secretizare, au<br />
realizat studii [i articole interesante în<br />
care l`sau loc unor reevalu`ri dup` ce<br />
accesul la surs` urma s` devin` mai<br />
extins.<br />
Anali[tii care se revendicau din alte<br />
zone profesionale sau ocupa]ionale<br />
s-au lansat în aprecieri [i etichet`ri<br />
„gustate“ de publicul neavizat sau pu]in<br />
interesat, nu neap`rat \ntemeia]i pe<br />
surse, concomitent cu „presiuni“ la<br />
de]in`torii de fond pentru a-l „deschide“<br />
46<br />
Avatarurile unui fond arhivistic<br />
imediat, sub motiva]ia dispari]iei „creatorului“.<br />
Aceste presiuni erau de cele<br />
mai multe ori ingenioase exerci]ii de<br />
imagine, mimând exasperarea [i<br />
acuzând absurditatea unor prevederi<br />
din lege. Vajnicii no[tri cercet`tori de<br />
circumstan]` nu s-au ar`tat în nici un<br />
moment interesa]i de con]inutul Legii<br />
nr. 16/1996 a Arhivelor Na]ionale<br />
înainte sau în timpul dezbaterii ei în<br />
Parlament, în schimb cereau imperativ<br />
responsabililor cu aplicarea [i<br />
respectarea ei dup` adoptare s` o<br />
ignore, etichetând personalul respectiv<br />
în fel [i chip.<br />
Mai mult, f`r` nici cea mai mic`<br />
ezitare, „investigatorii“ de ocazie<br />
anun]` indigna]i c` în lege (la care ei<br />
au „vegheat“ pentru a fi „transparent`“)<br />
ar scrie clar c` atunci când un creator<br />
de fond î[i înceteaz` activitatea, toate<br />
documentele lui sunt libere la studiu.<br />
Niciodat` respectivii nu indic` pentru<br />
aceast` procedur` un articol anume din<br />
legea noastr`, nici din cea britanic`,<br />
german` sau francez` etc., pentru c`<br />
a[a ceva nu exist` [i nici nu poate<br />
exista, tehnic. Ar fi identic cu situa]ia în<br />
care, ipotetic, publica]iile care le-au<br />
g`zduit punctele de vedere ar intra în<br />
faliment [i, din ziua urm`toare,<br />
„cercet`torii“ (nu neap`rat [tiin]ifici) s-ar<br />
înf`]i[a la sediul institu]iei respective<br />
pentru a „frunz`ri“ fiecare dosar, evident,<br />
nu pentru a publica lucr`ri sau<br />
studii ample despre ziarul respectiv.<br />
Revin la subiectul c`ruia revista<br />
Document îi dedic` un num`r special.<br />
Exist`, deja, o bibliografie ampl`<br />
despre Tratatul de la Var[ovia, sunt<br />
c`r]i [i studii elaborate, chiar lucr`ri de<br />
doctorat. Amintesc numai despre<br />
Colonel dr. Alexandru O{CA<br />
<br />
lucrarea domnului Corneliu Filip,<br />
sus]inut` recent la Universitatea din<br />
Craiova sub conducerea domnului<br />
profesor Gheorghe Buzatu. Dar<br />
informa]iile cele mai pertinente [i<br />
complexe despre evolu]ia acestui<br />
organism exist`, evident, în fondul<br />
arhivistic creat la Moscova de<br />
structurile componente ale Tratatului,<br />
nu în arhivele din fiecare stat membru,<br />
unde s-au p`strat date fragmentare. În<br />
protocolul care a consfin]it desfiin]area<br />
de jure a structurilor militare ale<br />
Tratatului, la art. 3, se spune c`<br />
„folosirea în continuare a documentelor<br />
primite de c`tre ministerele ap`r`rii ale<br />
statelor participante de la<br />
Comandamentul Unificat al For]elor<br />
Armate Unite, precum [i cele primite de<br />
c`tre Comandamentul Unificat de la<br />
ministerele ap`r`rii se stabile[te de<br />
comun acord între Comandamentul<br />
Unificat [i ministerele ap`r`rii ale<br />
statelor participante. Aceste documente<br />
nu se transmit unor ter]e ]`ri [i nu se<br />
dau publicit`]ii“.<br />
În mod normal un asemenea angajament<br />
ar trebui renegociat, altfel – de<br />
drept – niciodat` nu vom avea acces<br />
la documentele de acest tip, care sunt<br />
cele mai importante.<br />
Negocierea ar trebui f`cut` sub<br />
dou` aspecte: unul al dreptului de<br />
proprietate asupra averii documentare,<br />
pentru c` documentele fostului Tratat,<br />
p`strate dup` desfiin]are la Moscova<br />
(m` refer doar la documente, dar sunt<br />
[i alte bunuri ale fostei Organiza]ii<br />
r`mase în capitala Federa]iei Ruse) ar<br />
trebui interpretate ca bunuri comune<br />
ale tuturor statelor membre ale fostului<br />
organism politico-militar.<br />
1 (27) 2005 document<br />
Album din fototeca<br />
Arhivelor Militare<br />
Rom#ne, \nf`]i[#nd<br />
aspecte de la vizita<br />
\n Rom#nia a<br />
mare[alului<br />
I.I. Iakubovski,<br />
comandantul<br />
For]elor Armate<br />
Unite ale Pactului de<br />
la Var[ovia (1968).
Apoi, sub aspectul introducerii în<br />
circuitul public a documentelor emise<br />
de Tratat [i aflate, par]ial, la fiecare stat<br />
în parte. Cum s` fie solu]ionat` o astfel<br />
de chestiune prin discu]ii bilaterale cu<br />
un organism care nu mai exist`:<br />
Comandamentul For]elor Armate<br />
Unificate?<br />
De fiecare dat` când am<br />
posibilitatea s` discut cu [efi de arhive<br />
din ]`rile foste participante la Tratat,<br />
constat c` interpret`rile asupra acestui<br />
articol sunt diferite. În Polonia, spre<br />
exemplu, nu sunt oferite documente cu<br />
referire la Tratat, nici chiar cele<br />
na]ionale. Bulgarii pun în circula]ie doar<br />
documente de acest tip de la nivel<br />
politic, iar arhivele germane nu pun<br />
restric]ii în studiul acestui fond, altele<br />
decât cele comune tuturor<br />
documentelor pe care ei le de]in.<br />
Arhivele Militare Române au apreciat<br />
c` nu pot fi considerate ca<br />
apar]inând Tratatului de la Var[ovia<br />
documentele emise de autorit`]ile<br />
na]ionale [i care au fost trimise, sub<br />
diverse forme, acestui organism, cu<br />
atât mai mult cu cât un exemplar din<br />
acestea s-au clasat în România, în fonduri<br />
ale diferi]ilor creatori. Colegii ru[i<br />
au precizat, la un an de la desfiin]area<br />
Tratatului c` ar dori s` trimit` o adres`<br />
prin care s` ne oblige s` distrugem o<br />
serie de documente. Evident, o astfel<br />
de procedur`, care nu se baza pe<br />
nimic, nu putea fi operat`.<br />
Cele mai importante documente<br />
despre statutul României ca ]ar`<br />
participant` la Tratatul de la Var[ovia [i<br />
despre obliga]iile sau activitatea<br />
organismelor române[ti angajate cu<br />
responsabilit`]i în cadrul acestuia, au<br />
fost clasate în arhiva fostului partid<br />
comunist, aflat` în prezent, în<br />
cercetare, la Arhivele Na]ionale.<br />
Revista Document a g`zduit câteva<br />
studii [i articole cu informa]ii din fond,<br />
dar cu siguran]` ele sunt mult mai<br />
multe.<br />
O parte din documente au fost<br />
clasate la Ministerul Ap`r`rii Na]ionale<br />
în fondul care poart` denumirea<br />
„Direc]ia Analiz` Politico-Militar` [i<br />
Rela]ii Interna]ionale“. La vremea<br />
respectiv`, un Birou Protocol asigura<br />
contactul autorit`]ilor militare române<br />
cu cele ale Tratatului în preg`tirea unor<br />
reuniuni, exerci]ii, aplica]ii [i tranzitul<br />
documentelor c`tre sau dinspre<br />
Moscova. De[i valoarea acestor<br />
documente este mai mult practic` dec\t<br />
istoric`, totu[i, un cercet`tor atent<br />
poate re]ine date importante (data [i<br />
programul vizitelor demnitarilor, ordinea<br />
document 2005 1 (27)<br />
de zi a unor [edin]e de lucru, componen]a<br />
delega]iilor etc.) care, coroborate<br />
cu informa]ii din alte fonduri,<br />
formeaz` un întreg util în demonstrarea<br />
unei teze.<br />
Câteva documente, de analiz` [i<br />
evaluare, constatative, se reg`sesc în<br />
fondul creat de organele politice din<br />
armat` (Direc]ia Superioar` Politic` a<br />
Armatei, ulterior Consiliul Politic<br />
Superior al Armatei),\n timp ce un<br />
studiu aplicat – care este la îndemâna<br />
profesioni[tilor militari – se poate face<br />
consultând fondurile create de fostele<br />
comandamente centrale din Armata<br />
Român` (Comandamentul Infanteriei [i<br />
Tancurilor, Comandamentul Trupelor de<br />
Geniu, Comandamentul Trupelor de<br />
Gr`niceri, Direc]ia Construc]ii [i<br />
Cazarea Trupelor, Comandamentul<br />
Trupelor Chimice) [i direc]iile principale<br />
din Marele Stat Major.<br />
Exist` dificult`]i pentru arhivi[ti în a<br />
pune la dispozi]ia cercet`torilor<br />
documentele de interes pe acest<br />
subiect, întrucât majoritatea acestor<br />
fonduri nu au fost prelucrate arhivistic<br />
[i nu au inventare definitive. Nu a fost o<br />
problem` de strategie, o voin]` sau o<br />
dispozi]ie de a „ascunde“ aceste<br />
documente. S` re]inem c` efortul în<br />
acest scop ar fi creat arhivi[tilor chiar<br />
satisfac]ii profesionale de în]eles, dar el<br />
nu a putut fi f`cut atât timp cât de un<br />
deceniu [i jum`tate to]i colegii arhivi[ti<br />
– inclusiv personalul suplimentar – au<br />
fost concentra]i s` cerceteze [i s`<br />
elibereze certificate [i adeverin]e<br />
pentru veterani, persecuta]i politic,<br />
pensionari. Avem mul]umirea acestor<br />
oameni care, [i prin munca noastr`,<br />
beneficiaz` acum de drepturi materiale.<br />
Dar cercet`torul are [i el dreptul [i<br />
interesul s`u, iar noi, în calitate de<br />
arhivi[ti suntem obliga]i s` i-l<br />
asigur`m.<br />
Din acest motiv am optat pentru o<br />
solu]ie tranzitorie: arhivi[tii procedeaz`<br />
la preg`tirea punctual` a documentelor,<br />
în func]ie de solicitarea pe care o<br />
adreseaz` fiecare cercet`tor.<br />
Istoricii au cuno[tin]` de „surprizele“<br />
care apar în timpul studiului, inclusiv<br />
când se consult` documente create de<br />
e[aloane mai mici: armate, divizii, regimente,<br />
în special cele care au<br />
participat la exerci]ii în cadrul Tratatului.<br />
Exist` alte dou` fonduri importante<br />
pentru cercet`tori, înc` nevalorificate:<br />
fototeca [i arhiva de filme. Pentru<br />
edificare, prezent`m câteva denumiri<br />
de filme [i fotografii care, cu<br />
siguran]`, sunt relevante pentru cei<br />
interesa]i de tem`. <br />
fonduri arhivistice<br />
Filme<br />
Aplica]ie pe mare;<br />
Aplica]ie militar` cu trupe cu dubl`<br />
ac]iune;<br />
Aplica]ie militar` româno-sovieticobulgar`;<br />
Aplica]ie militar` cu trupe cu dubl`<br />
ac]iune;<br />
Armata sovietic`;<br />
Invadarea Cehoslovaciei;<br />
Interceptarea ]intelor aeriene de<br />
avionul MIG 17-B;<br />
Întâlniri prietene[ti (URSS);<br />
Manevre militare;<br />
Militarul sovietic nr. 11;<br />
Prin Pia]a Ro[ie sub steagul ro[u;<br />
Soldatul sovietic nr. 4-5;<br />
Sub semnul fr`]iei de arme;<br />
Sub semnul prieteniei fr`]e[ti;<br />
Vizita de prietenie a marinarilor<br />
sovietici.<br />
Materiale imagistice<br />
Vizita mare[alului I.I. Iakubovski la<br />
cabinetul ministrului For]elor<br />
Armate;<br />
Aspecte de la Consf`tuirea<br />
statelor majore ale ]`rilor participante<br />
la Tratatul de la Var[ovia;<br />
Aplica]ia de stat major pe hart` a<br />
statelor Tratatului de la Var[ovia;<br />
Vizita în România a mare[alului<br />
Andrei Greciko (URSS);<br />
{edin]a mini[trilor ap`r`rii a<br />
statelor Tratatului de la Var[ovia<br />
(1974);<br />
Aplica]ie a statelor Tratatului de la<br />
Var[ovia (1974);<br />
{edin]a comitetelor consultative<br />
ale armatelor din Tratatul de la<br />
Var[ovia (1975);<br />
Consf`tuirea Comandamentului<br />
For]elor Armate Unite (1976);<br />
Vizita în România a mare[alului<br />
V.G. Kulikov (1977);<br />
Consf`tuirea medicilor militari din<br />
For]ele Armate Unite (1978);<br />
{edin]a Consiliului militar al<br />
For]elor Armate Unite (1983);<br />
{edin]a Consiliului militar al<br />
For]elor Armate Unite (1986);<br />
Festivitatea anivers`rii Tratatului<br />
de la Var[ovia (1980);<br />
Întâlnirea mini[trilor ap`r`rii din<br />
Tratatul de la Var[ovia (1989);<br />
Imagini din activitatea armatelor<br />
For]elor Armate Unite (1990).<br />
47
www document<br />
www.hobby.ro<br />
Creatorii de machete cu subiect militar, dar [i cei interesa]i<br />
de istoria uniformelor [i a armamentului g`sesc, la aceast`<br />
adres`, un site extrem de interesant, rod al muncii unor oameni<br />
pasiona]i.<br />
www.museum.utcluj.ro<br />
48<br />
muzeu.mapn.ro<br />
Bog`]ia patrimoniului Muzeului Militar Na]ional este atractiv<br />
prezentat` pe acest site, care poate servi ca model [i pentru<br />
alte muzee din România. Raportul imagine – text ar trebui<br />
poate echilibrat, impunându-se prezen]a unui meniu care s`<br />
cuprind` câteva repere de istorie militar` româneasc`, care<br />
ar fi foarte utile, credem noi, pentru publicul tân`r.<br />
Imagini \nf`]i[#nd obiecte de patrimoniu din colec]iile<br />
Muzeului Militar Na]ional<br />
Shortcuts<br />
Un site cu o grafic` foarte frumoas`, care prezint` patrimoniul<br />
[i proiectele culturale ale Muzeului Na]ional al Transilvaniei.<br />
www.cimec.ro<br />
Un portal creat de Institutul de Memorie Cultural`, realizat la<br />
cele mai înalte standarde ale web-design-ului. Con]ine<br />
meniuri variate [i bogate în informa]ii pe diverse teme printre<br />
care arheologie, monumente, numismatic` [.a., iar în ceea ce<br />
prive[te istoria propriu-zis`, g`sim trimiteri la dou` pagini<br />
foarte bine concepute, în special cea despre scrisoarea lui<br />
Neac[u din Câmpulung, pretext pentru o incursiune în evul<br />
mediu românesc.<br />
De men]ionat prezentarea monumentelor de cult din<br />
România, cu numeroase fotografii de calitate, înso]ite de texte<br />
bine documentate. În plus, la biblioteca virtual` poate fi citit,<br />
printre altele, volumul „Revolu]iile Valachiei“ de Anton Mario<br />
del Chiaro, secretarul domnitorului Constantin Brâncoveanu,<br />
precum [i un util material despre cum s` v` indexa]i cartea,<br />
în cazul în care tocmai a]i terminat de scris una.<br />
www.ici.ro/romania/ro/istorie<br />
De[i un meniu \n cadrul unui site, trebuie men]ionat<br />
pentru con]inutul foarte dens, cu multe trimiteri [i bogat<br />
ilustrat. Un exemplu pentru ceea ce ar trebui s` fie un site<br />
cu teme de istorie româneasc`, domeniu invadat, într-o<br />
propor]ie cov#r[itoare, de site-urile create de dacologi [i<br />
tracomani.<br />
1 (27) 2005 document
document 2005 1 (27)<br />
www.ceausescu.org<br />
Un site foarte bine documentat despre „cel mai iubit fiu al<br />
poporului“ rom#n. Con]ine texte despre Nicolae Ceau[escu,<br />
o bibliografie, o galerie foto în care g`sim inclusiv<br />
„tablourile omagiale“.<br />
În sec]iunea video pot fi vizionate imagini de arhiv`,<br />
începând de la vizita lui Richard Nixon la Bucure[ti, din<br />
august 1969, pân` la procesul de la Târgovi[te.<br />
Nostalgicii regimului se pot delecta (sau pot l`crima)<br />
reascultând „Magistrala albastr`“, „Tricolorul“, cu text adaptat,<br />
ori hitul fra]ilor Grigoriu, intitulat, foarte inspirat,<br />
„Macarale, macarale“ (pe care creatorii site-ul \l plaseaz`,<br />
gre[it, \n epoca „sistematiz`rii“ urbane [i rurale).<br />
www.americanhistory.si.edu/subs<br />
Pentru fanii filmului „Octombrie Ro[u“ sau ai<br />
c`pitanului Nemo, o adres` unde pot g`si extrem de multe<br />
informa]ii despre construc]ia [i armamentul submarinelor<br />
care au str`b`tut oceanele \n timpul R`zboiului rece.<br />
www.dailysoft.com/berlinwall<br />
www.coldwar.org<br />
Site-ul prezint` varianta virtual` a unui viitor muzeu american<br />
dedicat „R`zboiului rece“. Este structurat cronologic pe<br />
decade (inclusiv anii '90), cu detalii despre cele mai<br />
importante evenimente din deceniul respectiv.<br />
Acestea sunt tratate concis, dar, prin numeroase link-uri,<br />
beneficiem de multe surse adi]ionale de informa]ii. O rubric`<br />
interesant` pentru amatorii de memorialistic` cu subiect<br />
militar este cea intitulat` „Cold war stories“. |n fruntea echipei<br />
de realizatori ai site-ului \l reg`sim pe Francisc Gary Powers<br />
jr., fiul pilotului capturat de sovietici \n 1960, dup` pr`bu[irea<br />
avionului-spion U-2.<br />
history.acusd.edu/gen<br />
/20th/coldwar0.htm<br />
Sec]iunea despre „R`zboiul rece“ a unui site de istorie<br />
realizat de Universitatea din San Diego, California. Pe l#ng`<br />
texte scrise concentrat, \n maniera jurnalistic` anglo-saxon`,<br />
avem [i multe imagini care ne transpun \n atmosfera epocii.<br />
Informa]iile sunt foarte variate [i am`nun]ite. Se poate citi<br />
chiar [i textul „dezbaterii din buc`t`rie“ dintre N.S. Hru[ciov<br />
[i R. Nixon din 1959.<br />
De asemenea, am g`sit [i o rubric` dedicat` „Colec]iei<br />
Venona“, un subiect inaccesibil publicului larg cu nici dou`<br />
decenii \n urm`, dar, vorba c#ntecului, „As time goes by“.<br />
<br />
Rubric` realizat` de Lucian DR~GHICI<br />
Aproape totul despre Zidul Berlinului: fotografii,<br />
m`rturii, documente de arhiv` etc. pentru cei care doresc s`<br />
studieze acest subiect.<br />
www.cnn.com/SPECIALS/coldwar<br />
www document<br />
Shortcuts<br />
Fiind un site creat de CNN, \nt#lnim aici o sec]iune<br />
special` dedicat` „filmului, c`r]ilor [i kitschului acelor<br />
timpuri“, de fapt un pseudo-tratat de istorie social` a<br />
Americii postbelice, cu accent pe rolul televiziunii \n cadrul<br />
r`zboiului ideologic.<br />
49
note bibliografice<br />
50<br />
A. Volume de documente<br />
Ioan Opri[, Istoricii [i Securitatea, Bucure[ti,<br />
Editura Enciclopedic`, 2004, 710 p.<br />
Unul din subiectele care au ]inut capul de afi[ în<br />
societatea româneasc` post-decembrist` a fost<br />
colaborarea cu Securitatea. }`ran, muncitor sau<br />
intelectual, unii dintre membrii acestor categorii<br />
sociale au f`cut, la un moment dat al existen]ei lor,<br />
„pactul cu diavolul“.<br />
Despre acest lucru este vorba în volumul<br />
istoricului Ioan Opri[, care a reu[it s` ne prezinte<br />
contextul în care intelectuali de marc` au devenit<br />
in<strong>format</strong>ori, precum [i rela]ia lor cu Securitatea. Nu<br />
vom putea afla îns` niciodat` cu certitudine ra]iunea<br />
demersului lor. Ceea ce pare amuzant este c` temuta<br />
Securitate st`ruia pe lâng` unii dintre ilu[trii s`i<br />
colaboratori – este cazul reputatului arheolog Ioan<br />
Nestor – s`-[i publice lucr`rile. Nea[teptat` imagine a<br />
unei institu]ii atât de detestate!<br />
Un sfert de veac de urm`rire: documente din<br />
dosarele secrete ale generalului Nicolae R`descu, ed.<br />
Monica Grigore, Oana Ionel, Drago[ Marcu,<br />
Bucure[ti, Editura Enciclopedic`, 2004, 464 p. + 4 p.<br />
anexe.<br />
L`udabila ini]iativ` a unei atât de „hulite“ institu]ii –<br />
Consiliul Na]ional pentru Studierea Arhivelor<br />
Securit`]ii – s-a concretizat într-o valoroas` edi]ie de<br />
documente a c`rei tem` central` este generalul<br />
Nicolae R`descu, ultimul premier al României de<br />
dinaintea instaur`rii de facto a regimului comunist.<br />
Cele dou` fe]e ale „dipticului“ (c`ci volumul este<br />
structurat în dou` p`r]i – Manuscrise [i Documente),<br />
con]in însemn`ri, diverse scrisori din perioada 1933-<br />
1937 (în prima parte) [i documente ale Siguran]ei<br />
Statului [i Securit`]ii, din perioada 1934-1953, [i o<br />
serie de informa]ii provenite din exil (în partea a<br />
doua), despre activitatea generalului [i atitudinea<br />
noilor conduc`tori comuni[ti de la Bucure[ti fa]` de<br />
fostul premier. Cei interesa]i de destinul [i activitatea<br />
generalului R`descu, precum [i de perioada celui deal<br />
doilea r`zboi mondial [i instaurarea regimului<br />
comunist în România au acum, pe lâng` lucr`rile deja<br />
publicate pe aceast` tem`, o nou` colec]ie de documente,<br />
„d`t`toare“ de „materie prim`“ istoricilor.<br />
Excelent realizat` – nu se putea altfel în condi]iile în<br />
care printre „sfetnicii“ autorilor s-au num`rat doamna<br />
Florica Dobre, prof. univ. dr. Andrei Pippidi, prof. univ.<br />
dr. Gheorghe Oni[oru [i Claudiu Seca[iu – noua<br />
edi]ie de documente are toate [ansele s` devin` o<br />
lucrare indispensabil` pentru speciali[ti.<br />
Stenogramele [edin]elor Biroului Politic [i ale<br />
Secretariatului Comitetului Central al PMR, vol. III,<br />
1950-1951, studiu introductiv de prof. univ. dr. Ioan<br />
Scurtu, edi]ie \ntocmit` de Camelia Moraru, Laura<br />
Neagu, Constantin Moraru, Constantin Neagu,<br />
Claudiu Dinc`, Arhivele Na]ionale ale Rom#niei,<br />
Bucure[ti, 2004, 628 p.<br />
Arhivele Na]ionale continu` tip`rirea seriei de<br />
volume de documente, \nceput` \n anul 2002, care [ia<br />
propus s` includ` stenogramele [edin]elor Biroului<br />
Politic [i ale Secretariatului Comitetului Central al<br />
Partidului Comunist Rom#n. Cel de-al treilea volum<br />
cuprinde perioada ianuarie 1950 – noiembrie 1951,<br />
c#nd procesul de transformare radical` a societ`]ii<br />
rom#ne[ti, dup` modelul stalinist, era \n plin`<br />
desf`[urare. |n general, documentele se refer` la<br />
verificarea membrilor de partid, procesul colectiviz`rii<br />
agriculturii, elaborarea unei noi Constitu]ii, starea de<br />
s`n`tate a „tovar`[ilor din conducerea partidului“ (se<br />
interzicea procurarea medicamentelor de la farmaciile<br />
din ora[!), dar [i o sumedenie de probleme m`runte<br />
care arat` o centralizare excesiv` a deciziilor.<br />
Ca urmare a apari]iei volumului de documente,<br />
editat tot de Arhivele Na]ionale, care se dore[te a fi o<br />
cronic` politic` a anului 1950 (Rom#nia. Via]a politic`<br />
\n documente. 1950, Bucure[ti, 2002), realizatorii<br />
acestui volum au omis s` mai includ` aici stenograme<br />
ale Secretariatului CC al PMR selectate pentru<br />
lucrarea amintit` (vezi, de pild`, cazul [edin]ei din 9<br />
ianuarie 1950, care a analizat situa]ia armatei [i<br />
probleme de ap`rare na]ional`, \n urma unui<br />
important raport al ministrului Ap`r`rii Na]ionale din<br />
acea vreme, Emil Bodn`ra[), ceea ce, din punctul<br />
nostru de vedere, este o eroare care ar trebui<br />
reparat`/evitat` la volumele ulterioare, pentru ca<br />
unitatea acestei serii s` nu fie, astfel, viciat`.<br />
Alesandru Du]u, Lenu]a Nicolescu, Alexandru<br />
O[ca, Andrei Nicolescu, Ata[a]ii militari transmit…,<br />
vol. IV (1940-1944), Bucure[ti, Funda]ia „General<br />
{tefan Gu[`“, Editura Europa Nova, 2004, 368 p.<br />
Cei patru istorici militari continu` editarea celor<br />
mai importante rapoarte ale ata[a]ilor militari rom#ni<br />
afla]i \n momentele critice ale celui de Al Doilea<br />
R`zboi Mondial \n capitalele marilor puteri ale<br />
momentului (cu excep]ia, fire[te, a celor cu care<br />
Rom#nia se afla, formal sau efectiv \n r`zboi) sau ale<br />
]`rilor aliate. Documentele se refer` la multitudinea<br />
evenimentelor politice, diplomatice [i militare care sau<br />
derulat pe continentul european, \n special, dar [i<br />
\n nordul Africii, \n Orientul Apropiat sau \n Extremul<br />
Orient. Informa]iile oferite, analizele [i prognozele<br />
ata[atilor militari rom#ni relev` un \nalt nivel de<br />
preg`tire a acestora, dar mai ales contribu]ia lor la<br />
informarea autorit`]ilor de la Bucure[ti sau la comunicarea<br />
oficial`, pe diverse canale, a inten]iilor<br />
Conduc`torului Statului. Documentele selectate provin<br />
din Arhivele Militare Rom#ne.<br />
B. Enciclopedii, dic]ionare, cronologii<br />
Mihai }ip`u, Domnii fanario]i \n }`rile Rom#ne,<br />
1711-1821. Mic` enciclopedie, Bucure[ti, Editura<br />
Omonia, 2004, 228 p.<br />
Lucrarea lui Mihai }ip`u este, deocamdat`, cel<br />
mai bun instrument de lucru \n privin]a<br />
reprezentan]ilor regimului fanariot \n }ara<br />
1 (27) 2005 document
Rom#neasc` [i Moldova, o mic` enciclopedie, \ntradev`r,<br />
care cuprinde o cronologie a perioadei \n<br />
care pe tronurile celor dou` ]`ri rom#ne s-au aflat<br />
grecii avu]i (dar nu numai ei, Ghicule[tii, de pild`,<br />
fiind de origine albanez`) din Fanar, o<br />
documentat`, p#n` \n cele mai mici am`nunte, a<br />
istoriei familiilor care au dat domnitori la Ia[i [i<br />
Bucure[ti, \ntre anii 1711-1821, dar [i o succint`<br />
prezentare, sub forma unor fi[e biografice, a vie]ii<br />
[i domniei acestor principi fanario]i. Anexele<br />
cuprind, pentru acela[i interval de timp, liste ale<br />
patriarhilor Constantinopolului, mitropoli]ilor [i<br />
domnilor }`rii Rom#ne[ti [i Moldovei,<br />
guvernatorilor Transilvaniei, [efilor de stat din<br />
Imperiul Otoman (inclusiv marii viziri [i marii<br />
dragomani), Rusia, Austria, Marea Britanie [i<br />
Fran]a, liste care ofer` o rapid` orientare \n epoc`.<br />
Autorul a reu[it, dup` propria m`rturisire, o<br />
sintez` a informa]iilor oferite de sursele istorice [i<br />
rezultatele istoriografiei rom#ne[ti [i elene \n acest<br />
domeniu, cu dificult`]ile inerente legate mai ales de<br />
controversele asupra unor evenimente sau<br />
personalit`]i.<br />
C. Memorii, m`rturii, jurnale<br />
Dr. Constantin Olteanu, File din istoria<br />
Bucure[tilor. |nsemn`rile unui primar general,<br />
Bucure[ti, Editura ALDO, 2004, 278 p.<br />
Constantin Olteanu a fost numit, \n decembrie<br />
1985, dup` schimbarea sa – nea[teptat` [i rapid`,<br />
neelucidat` complet nici p#n` ast`zi – din fruntea<br />
Ministerului Ap`r`rii Na]ionale, la Prim`ria<br />
Capitalei, \ntr-o perioad` \n care Bucure[tii<br />
deveniser` un [antier la o scar` impresionant`.<br />
Cartea generalului (r) Olteanu este o documentat`<br />
analiz` a istoriei Capitalei, dar mai ales a perioadei<br />
\n care acesta a \ndeplinit func]ia de prim secretar<br />
[i primar general al Capitalei, un amestec de<br />
informa]ii utile, este drept, dar adesea plictisitoare<br />
\ntr-un volum cu tent` memorialistic`, [i amintiri din<br />
care reies c#t se poate de limpede ingerin]ele lui<br />
Nicolae Ceau[escu \n cele mai m`runte detalii ale<br />
vie]ii economice (plata salariilor la Uzina „23<br />
August“, de pild`), dar [i ale procesului de<br />
sistematizare [i reconstruc]ie ini]iat \n Bucure[ti,<br />
frica de nest`p#nit a celor din jurul liderului<br />
comunist, dar mai ales „pre]ioase indica]ii“ \n<br />
materie de demol`ri dup`… repere mobile! La una<br />
din vizitele sale \n zona Dristor-Vitan-Dude[ti,<br />
Nicolae Ceau[escu, dorind s` zoreasc` demol`rile,<br />
a indicat ca reper o macara, dar pentru c` volumul<br />
de munc` era foarte mare [i nu se puteau \ncadra<br />
\n termenele stabilite de secretarul general al PCR,<br />
Olteanu sus]ine c` ar fi indicat s`… se mute<br />
macaraua mai aproape! Inventivitatea rom#nului \n<br />
plin` ac]iune, s-ar putea spune! Este amuzant`<br />
\ns`, ast`zi, teama care l-a cuprins pe generalul (r)<br />
Olteanu, c` aceast` „solu]ie“ ar fi putut ajunge la<br />
urechile lui Ceau[escu!<br />
document 2005 1 (27)<br />
D. Istorie militar`<br />
note bibliografice<br />
Stephen Biddle, Military Power: Explaining<br />
Victory and Defeat in Modern Battle, Princeton,<br />
Princeton University Press, 2004, 312 p.<br />
O lucrare îndelung a[teptat`, mai ales c` autorul<br />
ei se dovede[te a fi unul dintre cei mai importan]i<br />
speciali[ti în problema conflictelor contemporane, el<br />
reu[ind, de fiecare dat`, s` aduc` noi contribu]ii,<br />
folosind în argumenta]iile sale metodologii sofisticate<br />
[i o gam` larg` de izvoare. În ultima sa lucrare,<br />
Stephen Biddle consider` cheia succesului în lupt` ca<br />
fiind strâns legat` de adoptarea metodei moderne,<br />
care deriv` din dorin]a de a ie[i din impasul<br />
canoanelor Primului R`zboi Mondial: evitarea<br />
impactului for]ei de foc a inamicului [i trecerea la<br />
ofensiv`. Biddel î[i sus]ine argumenta]ia sa folosind<br />
trei studii de caz (din timpul celor dou` r`zboaie<br />
mondiale [i al celui din Golf), precum [i o serie de<br />
analize statistice. Singura problem` care se pune<br />
este dac` teoriile elaborate sunt relevante pentru<br />
conflictele contemporane.<br />
Dr. Nicolae Ciobanu, dr. Ion Voievozeanu,<br />
{tefan cel Mare [i Sf#nt. Remember militar la cinci<br />
veacuri de la trecerea sa \n nemurire (2 iulie 1504 – 2<br />
iulie 2004), Bucure[ti, Editura Academiei Tehnice<br />
Militare, Bucure[ti, 2004, 200 p.<br />
Lucrarea semnat` de cei doi istorici militari este<br />
un omagiu adus personalit`]ii marelui voievod cu<br />
prilejul \mplinirii, anul trecut, a 500 de ani de la<br />
trecerea sa \n nefiin]`. Este, de asemenea, un mic<br />
compendiu de istorie militar` (sunt inventariate aici<br />
luptele moldovenilor sub conducerea lui {tefan cel<br />
Mare), c`ruia i s-au ad`ugat necesare anexe<br />
cuprinz#nd un glosar de termeni, lista principalelor<br />
r`zboaie, campanii, b`t`lii [i lupte dintre anii<br />
1457–1504 (\nso]ite de h`r]i [i scheme) [i a<br />
extraselor din diferite documente care fac referire la<br />
perioada domniei lui {tefan cel Mare, precum [i un<br />
tablou genealogic care \l plaseaz` pe domnitor \n<br />
marea familie a Mu[atinilor.<br />
Cynthia Roberts, German and Soviet Military<br />
Doctrinal Innovation before World War II, „Journal of<br />
Cold War History“, Fall 2004, vol. 6, Issue 4.<br />
În ajunul celui de Al Doilea R`zboi Mondial, atât<br />
Germania, cât [i Uniunea Sovietic` au f`cut<br />
schimb`ri importante la nivelul doctrinei lor militare,<br />
care s-au dovedit a fi cruciale. Folosind ca punct de<br />
plecare în analiza sa o idee a istoricului militar Mary<br />
Habeck, Cynthia Roberts investigheaz` modul în care<br />
de la sfâr[itul anilor ’30, for]ele armate sovietice [i<br />
germane [i-au elaborat doctrine militare aproape<br />
identice, f`r` s` existe „împrumuturi“ de o parte [i de<br />
alta. Autoarea analizeaz` inova]iile doctrinale ale<br />
Blitzkrieg-ului [i ale concep]iei sovietice a „b`t`liei în<br />
adâncimea frontului inamic“, comparând evolu]ia<br />
unit`]ilor de blindate – [i, pe cale de consecin]`, a<br />
r`zboiului blindatelor – din cele dou` ]`ri.<br />
51
note bibliografice<br />
52<br />
Igor Amosov, Andrei Pocitariov, }eli – unicitojiti<br />
Baltiiskii flot (Obiectiv: s` se distrug` Flota baltic`),<br />
„Nezavisimaia Voennoe Obozrenie“, 2 (411), 21<br />
ianuarie 2005.<br />
Mult` vreme, tema privind cooperarea militar`<br />
dintre Finlanda [i Estonia, din anii 1930-1939, a fost<br />
înconjurat` de un secret absolut. Au abordat-o doar<br />
c#]iva veterani sovietici (fo[ti ofi]eri ai statelor majore<br />
ale celor dou` ]`ri), care au supravie]uit pân` în zilele<br />
noastre. Informa]iile din documentele din arhivele<br />
finlandeze privind aceast` problem` au fost destul de<br />
dificil de ob]inut, ca urmare a faptului c` – a[a cum<br />
sus]in istoricii ru[i, estonieni [i finlandezi – dup`<br />
ie[irea Finlandei din r`zboi, în septembrie 1944, cea<br />
mai mare parte a arhivelor Statului Major General fie<br />
au fost arse, fie au fost transportate în str`in`tate. Cu<br />
toate acestea, istoricul finlandez Iari Leksinen,<br />
parcurgând o serie de fonduri arhivistice recent<br />
desecretizate din Arhiva de Stat a Estoniei, a reu[it s`<br />
descopere noi documente, care eviden]iaz` leg`turile<br />
secrete dintre structurile militare ale celor dou` ]`ri,<br />
scopul cooper`rii fiind împotrivirea fa]` de<br />
„expansiunea spre Vest a Kremlinului“. Valorificând<br />
documentele recent intrate în circuitul [tiin]ific, cei doi<br />
istorici ru[i analizeaz` profunzimea acestei colabor`ri,<br />
precum [i rezultatele ob]inute.<br />
Dinu C. Giurescu, Uzurpatorii. Rom#nia, 6 martie<br />
1945 – 7 ianuarie 1946, Bucure[ti, Editura Vremea<br />
XXI, 2004, 639 p.<br />
Prima parte dintr-o ampl` trilogie dedicat`<br />
momentelor decisive \n procesul acapar`rii puterii de<br />
comuni[tii rom#ni sprijini]i de Moscova, lucrarea academicianului<br />
Dinu C. Giurescu este admirabil` prin<br />
stilul clar [i concis, prin talentul narativ al autorului,<br />
prin capacitatea sa de a analiza [i sinteza un mult<br />
prea bogat material documentar (documente din<br />
arhivele din ]ar` [i str`in`tate, relat`ri din presa timpului,<br />
lucr`ri de memorialistic`), oferind o paralel`<br />
\ntre ceea ce se [tia/credea atunci [i ceea ce [tim<br />
ast`zi, la [ase decenii de la acele evenimente.<br />
Uzurpatorii sunt comuni[tii care, \n opinia lui Dinu<br />
C. Giurescu, au acaparat puterea \n mod fraudulos.<br />
Domnia sa \ncearc` s` ofere r`spunsuri la o seam`<br />
de \ntreb`ri privind mijloacele prin care a ac]ionat<br />
PCR \n 1945, reac]iile partidelor politice tradi]ionale,<br />
ale monarhului sau reprezentan]ilor de la Bucure[ti ai<br />
marilor puteri ori oficialilor de la Moscova, Londra [i<br />
Washington.<br />
Kenneth Macksey, Military Errors of World War<br />
2, London, Cassell&Co Wellington House, 2003, 325 p.<br />
Prin cele 16 exemple pe care le ofer` cititorilor,<br />
toate referitoare la cel de Al Doilea R`zboi Mondial,<br />
Kenneth Macksey încearc` s` descopere cauzele<br />
care stau la baza s`vâr[irii erorilor militare.<br />
Momentele sunt alese cu grij`, fiind de cotitur` în<br />
evolu]ia celui de-Al Doilea R`zboi Mondial. Autorul<br />
analizeaz` gre[elile Alia]ilor, care au dus la<br />
r`sun`toarele victorii ale Germaniei în 1940, inabili-<br />
tatea Uniunii Sovietice de a trage concluziile necesare<br />
dup` campaniile anului 1940 [i de a reorganiza<br />
for]ele militare pân` în vara anului 1941. Este prezentat<br />
e[ecul ini]ial al Alia]ilor în Pacific [i Orientul<br />
Îndep`rtat, de[i germenii conflictului cu Japonia<br />
puteau fi identifica]i înc` de la începutul anilor ’20.<br />
Ofensiva aerian` strategic` împotriva Germaniei este<br />
„disecat`“ cu aten]ie, eviden]iindu-se nu numai<br />
încle[tarea personalit`]ilor care au condus aceast`<br />
campanie, dar [i deosebirile, uneori fundamentale,<br />
dintre Alia]i în ceea ce prive[te strategia ofensiv`,<br />
ceea ce a dus la erori r`sun`toare. Pentru anii finali ai<br />
r`zboiului, Kenneth Macksey se apleac` asupra<br />
e[ecului anglo-americanilor de a încheia r`zboiul în<br />
Europa în cursul anului 1944, având ca punct central<br />
dezastrul de la Arnhem, [i a gre[elilor – uneori bizare<br />
– s`vâr[ite atât de americani, cât [i de japonezi în<br />
ultimul an al r`zboiului. (Manuel St`nescu)<br />
ACTA. War, Military and Media from Gutenberg<br />
to Today. The XXIX th International Congress of<br />
Military History, Bucharest, Romania, 10-15 August<br />
2003, Major General (Ret) Ph. D. Mihail E. Ionescu<br />
(ed.), Military Publishing House, Bucharest, 2004, 555<br />
p., 49 ilustra]ii.<br />
Lucrarea reprezint` reunirea comunic`rilor<br />
prezentate cu prilejul celui de-al XXIX-lea Congres<br />
Interna]ional de Istorie Militar`, desf`[urat, pentru<br />
prima dat` \n Rom#nia, la Bucure[ti, \n perioada 10-<br />
15 august 2003, cu tema R`zboi, armat` [i massmedia<br />
de la Gutenberg p#n` ast`zi. De la R`zboiul<br />
din Vietnam [i p#n` la ultimul conflict din Golf, al<br />
doilea, care a condus la pr`bu[irea regimului lui<br />
Saddam Hussein, este tot mai evident c` mass-media<br />
[i-au cucerit un loc semnificativ, de „comabatant“<br />
activ, travers#nd o perioad` interesant` din perspectiva<br />
raporturilor stabilite \ntre jurnali[ti [i militarii implica]i<br />
\n conflict, de la „relatarea dezastru“ la „relatarea<br />
embedded“, ultima fiind [i cea mai discutabil` (dar [i<br />
cea mai discutat`, de altfel, \n timpul lucr`rilor<br />
Congresului!), dac` vom ]ine seama de scopul fundamental<br />
al ziaristului, acela de a informa corect [i complet<br />
opinia public` \n slujba c`reia pretinde c` se afl`.<br />
Mircea T`nase, Salt \n istorie. Para[uti[tii din<br />
Rom#nia \n anii celui de-al doilea r`zboi mondial,<br />
Bucure[ti, Editura Academiei de |nalte Studii Militare,<br />
2003, 222 p.<br />
Mircea T`nase este un asiduu cercet`tor al unei<br />
arme cu o istorie nu foarte lung` \n armata rom#n`,<br />
dar spectaculoas`, a[a cum este firesc pentru o<br />
asemenea structur` de elit`. Lucrarea acord` o<br />
aten]ie special` apari]iei [i evolu]iei para[utismului [i<br />
structurilor militare de desant aerian \n armata<br />
rom#n` [i rolului unit`]ilor operative, teritoriale [i de<br />
jandarmi, \n anii celei de a doua conflagra]ii mondiale,<br />
\n capturarea para[uti[tilor lansa]i pe teritoriul<br />
Rom#niei. De[i era bine preg`tit, Batalionul de<br />
Para[uti[ti din armata rom#n` nu a fost folosit \n lupt`<br />
p#n` \n august 1944, iar dup` instalarea guvernului<br />
1 (27) 2005 document
Groza, \n martie 1945, \n contextul destructur`rii<br />
organismului militar rom#nesc, batalionul a fost desfiin]at.<br />
|n 1950, trupele de para[uti[ti aveau s`-[i<br />
recapete rolul pe care \l avuseser` \n anii 1944-<br />
1945.<br />
Lucrarea este \nso]it` de 33 de documente, care<br />
\ntregesc demonstra]ia autorului, [i numeroase ilustra]ii,<br />
\n mare parte inedite, \nf`]i[#nd fragmente de<br />
via]` din istoria primului batalion rom#n de<br />
para[uti[ti.<br />
Clipe de via]`: Horst Kossack, coordonare,<br />
\ngrijire edi]ie, redactare dr. Ilie Manole, Ploie[ti,<br />
Editura Printeuro, 2005, 677 p.<br />
O binevenit` omagiere a celui care, \n fruntea<br />
Funda]iei Hanns Seidel a fost un adev`rat prieten al<br />
istoricilor rom#ni. Ei s-au putut afla \n dialog, \n dezbateri<br />
[tiin]ifice, \n sesiuni, dar [i prin contribu]ii<br />
tip`rite \n numeroase volume, gra]ie sprijinului oferit<br />
de funda]ia condus` de Horst Kossack.<br />
Dincolo de ecourile din pres`, de evoc`ri semnate<br />
de oameni care l-au cunoscut \ndeaproape pe<br />
Horst Kossack, volumul cuprinde [i o seam` de<br />
studii circumscrise tematicii care a consacrat simpozionul<br />
desf`[urat an de an, la Seciu, \n jude]ul<br />
Prahova: Rela]iile rom#no-germane \n anii celui de<br />
Al Doilea R`zboi Mondial.<br />
Gh. Buzatu, A History of Romanian Oil,<br />
Bucharest, Mica Valahie Publishing House, 2004,<br />
615 p., 22 ilustra]ii.<br />
Lucrarea profesorului Gh. Buzatu este traducerea<br />
\n limba englez` a volumului ap`rut \n urm` cu [ase<br />
ani, la Editura Enciclopedic`, o necesar` editare<br />
care poate asigura o mai bun` circula]ie a acestei<br />
unice abord`ri a unei teme de interes major pentru<br />
istoriografia rom#neasc` a secolului al XX-lea.<br />
Lucrarea se \ntemeiaz` pe o vast` bibliografie [i pe<br />
documentele descoperite de autor, de-a lungul timpului,<br />
\n arhivele rom#ne[ti [i str`ine, oferind o imagine<br />
de ansamblu, \n context interna]ional, asupra<br />
rolului pe care l-a jucat petrolul \n deciziile luate de<br />
liderii de la Bucure[ti pentru o perioad` de aproape<br />
100 de ani, dar mai ales importan]a industriei<br />
petrolului \n destinul Rom#niei moderne.<br />
Gl. bg. (r) prof. univ. dr. Nicolae Ciobanu,<br />
colonel Aurel Matei, Principalele ac]iuni militare<br />
desf`[urate de armata rom#n` \n Campania de Est<br />
(22 iunie 1941 – 23 august 1944), Rm. V#lcea,<br />
Editura Almarom, 2005, 202 p., 5 h`r]i.<br />
O lucrare-sintez` a ac]iunilor armatei rom#ne \n<br />
Campania din Est, \ntemeiat` pe documente de<br />
arhiv`, \nso]it` de cinci h`r]i color care \nf`]i[eaz` o<br />
parte a opera]iilor [i luptelor armatei rom#ne \n anii<br />
1941-1944.<br />
document 2005 1 (27)<br />
<br />
Rubric` realizat` de<br />
asist. univ. Lauren]iu CONSTANTINIU<br />
[i maior Florin {PERLEA<br />
General<br />
IOAN ANASTASIU,<br />
R`sboiul pentru \ntregirea<br />
neamului. Studiu<br />
critic, Bucure[ti,<br />
„Bucovina“ I.E. Torou]iu,<br />
1937, 512 p.<br />
note bibliografice<br />
Cartea de alt`dat`<br />
De[i ap`rut` la mult` vreme de la<br />
\ncheierea Primului R`zboi Mondial,<br />
lucrarea cu caracter memorialistic a fostului<br />
comandant al Diviziei 1 Infanterie este<br />
cu adev`rat ceea ce s-ar putea numi un<br />
studiu critic asupra felului \n care a intrat<br />
armata rom#n` \n r`zboi, \n 1916, [i a<br />
modului \n care a ac]ionat \n diverse<br />
situa]ii. |mbin#nd caracterul memorialistic<br />
cu acela al analizei deta[ate – uneori de o<br />
asprime rar \nt#lnit` la cineva care a<br />
ocupat o pozi]ie \nalt` \n ierarhia militar` –<br />
\ng`duite de trecerea unei lungi perioade<br />
de la sf#[itul primei conflagra]ii mondiale,<br />
cartea generalului Anastasiu este un document<br />
de cea mai mare importan]` pentru<br />
aceia care vor s` cunoasc` \n detaliu cum<br />
ar`ta armata rom#n` \n 1916 [i cum a<br />
ac]ionat \n luptele \n care a fost implicat`.<br />
„Este absolut necesar – spune Anastasiu<br />
– ca poporul rom#n s` cunoasc` de la noi,<br />
care am avut un rol preponderent \n acest<br />
r`zboi, cum s-au petrecut lucrurile \n<br />
luptele ce am dus [i pe care le-am<br />
condus. Nu se poate l`sa ca s` se<br />
a[tearn` straturi de descrieri fanteziste [i<br />
mincinoase, peste realul faptelor<br />
petrecute cu adev`rat; legendele<br />
\ntemeiate pe minciun` trebuiesc scoase<br />
din mintea poporului nostru, c`ci cu ele<br />
nu se pot a[eza temelii statornice<br />
de succes \ntr-un r`zboi viitor“. <br />
53
ecenzii<br />
D<br />
e la apari]ia ei, în 1961, cartea lui<br />
John Erikson1 a fost considerat`<br />
– [i pe bun` dreptate – ca fiind<br />
lucrarea de referin]` pentru istoria<br />
Armatei Ro[ii pân` la începutul Marelui<br />
R`zboi de Ap`rare a Patriei. Perfect<br />
cunosc`tor al surselor – câte erau<br />
accesibile – [i al bibiografiei sovietice,<br />
profesorul britanic a dat o lucrare<br />
fundamental`, r`mas` nealterat` în<br />
valoarea ei [tiin]ific`, la peste patru<br />
decenii de la publicarea ei.<br />
Oricât de mari sunt calit`]ile de<br />
informa]ie [i de analiz` ale cercet`rii lui<br />
John Erikson, ea nu putea s` nu se<br />
resimt` de pe urma limitelor impuse de<br />
regimul sovietic accesului la arhive.<br />
Marea cantitate de surse documentare<br />
privind perioada sovietic`, inclusiv<br />
istoria Armatei Ro[ii, intrate în circuitul<br />
[tiin]ific, de la sfâr[itul anilor ’80 ai<br />
secolului trecut, fac necesar` o nou`<br />
sintez`, chemat` s` reflecte stadiul<br />
actual al investiga]iei. Deocamdat`, o<br />
astfel de lucrare lipse[te.<br />
În literatura de specialitate rus`,<br />
numele cel mai cunoscut în domeniul<br />
istoriei militare a perioadei sovietice<br />
este cel al lui Leonid Mihailovici Mlecin.<br />
De[i nu este istoric de profesie, ci<br />
publicist [i analist, el a dat un [ir de<br />
lucr`ri despre istoria Armatei Ro[ii [i<br />
diploma]iei sovietice 2 , care s-au bucurat<br />
de succes.<br />
Volumul prezentat aici este alc`tuit<br />
din o suit` de portrete ale unor<br />
conduc`tori ai Armatei Ro[ii, în<br />
54<br />
O radiografie a Armatei Ro[ii<br />
perioada ei de formare [i consolidare:<br />
Vladimir Aleksandrovici Antonov-<br />
Ovseenko, Nikolai Vasilievici Kr#lenko,<br />
Pavel Efimovici D#benko, Nikolai Ilici<br />
Podvoiski, Lev Davidovici Tro]ki, Mihail<br />
Vasilievici Frunze.<br />
Citând cunoscuta formul` a lui<br />
Clemenceau, „R`zboiul este un lucru<br />
prea serios pentru a fi încredin]at<br />
militarilor“, autorul remarc` un fapt<br />
neobi[nuit: „Armata Ro[ie a fost creat`<br />
de oameni care urau r`zboiul [i<br />
serviciul militar“ (p. 4).<br />
Nu mai pu]in straniu este [i sfâr[itul<br />
celor [ase artizani ai puterii militare<br />
sovietice: trei au fost executa]i prin<br />
împu[care (Antonov-Ovseenko,<br />
Kr#lenko, D#benko), unul asasinat<br />
(Tro]ki), unul mort pe masa de opera]ie,<br />
în urma unei interven]ii chirurgicale<br />
(Frunze) [i doar unul de moarte<br />
natural` (Podvoiski).<br />
Prin cele [ase biografii, Leonid<br />
Mlecin reconstituie începuturile Armatei<br />
Ro[ii, trecerea de la armata ]arist` la<br />
cea revolu]ionar`, în condi]iile<br />
instaur`rii puterii sovietice [i ale<br />
R`zboiului civil. Cartea lui Mlecin nu<br />
are trimiteri [i nici m`car o bibliografie,<br />
dar paginile ei mustesc de informa]ii<br />
Leonid MLECIN,<br />
Russkaia armiia mejdu Tro]kim i<br />
Stalin#m (Armata rus`<br />
între Tro]ki [i Stalin), Moscova,<br />
Editura }entrpoligraf, 2002.<br />
culese din cele mai diverse surse<br />
(documente de arhiv`, memorialistic`,<br />
cercet`ri [tiin]ifice). Istoricul de profesie<br />
dore[te, evident, s` poat` verifica<br />
afirma]iile [i interpret`rile autorului prin<br />
recursul la izvoarele sale. Din acest<br />
punct de vedere, cartea lui Mlecin nu-i<br />
ofer` satisfac]ie.<br />
Sentimentul de frustrare este îns`<br />
compensat – [i, am spune, cu asupra<br />
de m`sur` – de noutatea datelor [i de<br />
harul narativ al autorului. Afl`m, de<br />
pild`, cum s-a ajuns ca 23 februarie s`<br />
devin` ziua Armatei Ro[ii. Toate<br />
lucr`rile sovietice au urmat versiunea<br />
oficial`, „canonizat`“ de Cursul scurt al<br />
istoriei partidului: „Lâng` Narva [i<br />
Pskov, ocupan]ii germani fur` în mod<br />
hot`rât respin[i [i înaintarea lor asupra<br />
Petrogradului fu oprit`. Ziua de 23<br />
februarie (1918), când trupele<br />
imperialismului german fur` respinse,<br />
deveni ziua de na[tere a tinerei Armate<br />
Ro[ii“ 3 .<br />
Iat` acum faptele, a[a cum sunt<br />
relatate de Mlecin: „La 23 februarie<br />
1918, au început luptele la câ]iva<br />
kilometri de Pskov. Regimentele 1 [i 2<br />
ale Armatei Ro[ii s-au retras, rezistând<br />
curajos. Germanii au putut s` ocupe<br />
ora[ul abia la 28 februarie. Luptele de<br />
la Narva au început la 3 martie, [i, în<br />
ziua urm`toare, germanii au intrat în<br />
ora[. Ziua de 23 februarie a devenit zi<br />
aniversar`, întrucât la 23 februarie<br />
1919, s-a organizat o colect` de daruri<br />
pentru Armata Ro[ie. Mai exact, ini]ial,<br />
se luase în considera]ie realizarea<br />
acestei ac]iuni pentru prima aniversare<br />
a decretului de înfiin]are a Armatei<br />
Ro[ii Muncitore[ti-}`r`ne[ti, adic` la<br />
28 ianuarie. Ziarul «Pravda» a anun]at:<br />
«Instituirea zilei darului ro[u pe<br />
întreaga Rusie se amân` pentru 23<br />
februarie. În acea zi, în ora[e [i pe<br />
front se va organiza s`rb`torirea<br />
anivers`rii Armatei Ro[ii, care a avut<br />
loc la 28 ianuarie»“ (pp. 182-183).<br />
A[adar, ziua colectei de daruri a<br />
devenit Ziua Armatei Ro[ii, dar, pentru<br />
a-i da un caracter „mobilizator“ a fost<br />
asociat` cu luptele de la Pskov [i<br />
Narva, a c`ror desf`[urare real` este<br />
succint prezentat` de Mlecin.<br />
Pentru cititorul român, este de<br />
interes deosebit biografia lui M.V.<br />
Frunze, fiul unui român-moldovean,<br />
originar din fostul jude] Tiraspol, ajuns,<br />
în 1925, comisar al poporului pentru<br />
armat` [i flot`, [i pre[edinte al<br />
Consiliului Militar-Revolu]ionar, a[adar,<br />
comandantul Armatei Ro[ii. Apropiat al<br />
lui Zinoviev, prin urmare, neagreat de<br />
Stalin, el a murit, la 31 octombrie 1925,<br />
în urma unei opera]ii de ulcer la<br />
stomac, opera]ie ce i-a fost impus` de<br />
Biroul Politic!<br />
A fost sau nu M.V. Frunze asasinat?<br />
Argumente se pot aduce în sprijinul<br />
ambelor teze. Leonid Mlecin<br />
avertizeaz` c` Stalin, din 1925, nu era<br />
cel din 1937 [i c`, în acel moment,<br />
1 (27) 2005 document
adversarul de care, în principiu, ar fi<br />
putut dori s` se debaraseze era Tro]ki<br />
[i nu Frunze (p. 480).<br />
De amintit c` Frunze [i Tro]ki au<br />
polemizat în probleme de doctrin`<br />
militar`, cel dintâi considerând c`, în<br />
cazul Armatei Ro[ii, ea trebuie s` se<br />
întemeieze pe experien]a R`zboiului<br />
civil [i s` reprezinte o strategie<br />
proletar`. Tro]ki a criticat ideea c` ar<br />
putea exista o [tiin]` militar` proletar`.<br />
Juste]ea punctului de vedere al celui<br />
din urm` este de domeniul eviden]ei.<br />
Pentru întregirea imaginii lui M.V.<br />
Frunze, de ad`ugat c`, în februarie<br />
1924, el s-a declarat în favoarea cre`rii<br />
unei republici autonome moldovene[ti<br />
în stânga Nistrului, idee comb`tut` –<br />
f`r` succes – de comisarul poporului<br />
penru afaceri externe, G.V. Cicerin,<br />
tem`tor c` România ar g`si un motiv<br />
de… expansiune! Un alt „basarabean“<br />
[i el ajuns în func]ii de comand` în<br />
Armata Ro[ie, G.I. Kotovski, a sprijinit<br />
aceast` propunere, devenit` realitate,<br />
în octombrie 1924 4 .<br />
În cuprinsul capitolului consacrat lui<br />
L.D. Tro]ki, Mlecin citeaz` o scrisoare a<br />
lui Stalin c`tre Lenin (24 iulie 1920),<br />
care nu figureaz` în edi]ia operelor<br />
sale, în care se spune, printre altele:<br />
„La ordinea de zi a Kominternului<br />
trebuie pus` problema organiz`rii de<br />
insurec]ii în Italia [i în state care nu<br />
s-au consolidat, ca Ungaria [i Cehia<br />
(România trebuie distrus`)“ (p. 307). Ea<br />
este r`spunsul la inten]ia exprimat` de<br />
Lenin, în telegrama sa c`tre Stalin, din<br />
23 iulie 1924, de a sovietiza Ungaria [i<br />
„poate, de asemenea, Cehia [i<br />
România“ (p. 307).<br />
Instructiv` [i atractiv`, cartea lui<br />
Leonid Mlecin este o real` contribu]ie<br />
la istoria Armatei Ro[ii. <br />
NOTE<br />
<br />
Florin CONSTANTINIU<br />
1. John Erikson, The Soviet High<br />
Command. A Military-Political History, 1918-<br />
1941, Londra, Macmillan, 1961.<br />
2. Leonid Mlecin, Iosif Stalin i ego mar[alî<br />
i generalî, Moscova, }entrpoligraf, 2004;<br />
idem, Ministrî insotrannîh del. Romantiki i<br />
]iniki, Moscova, }entrpoligraf, 2001.<br />
3. Istoria Partidului Comunist (bol[evic) al<br />
Uniunii Sovietice, f.l., Ed. PCR, 1944, p. 257.<br />
4. „Istocinik“, 2001, nr. 1, p. 49.<br />
document 2005 1 (27)<br />
D<br />
an C`t`nu[ este, \ntre<br />
istoricii tinerei genera]ii – \i<br />
avem în vedere pe speciali[tii<br />
care [i-au f`cut studiile dup` 1989<br />
–, printre pu]inii speciali[ti care sau<br />
dedicat, cu obstina]ie am putea<br />
spune, edit`rii de documente.<br />
Într-o perioad` în care<br />
frecventarea arhivelor a c`zut în<br />
desuetudine, iar istoricii abordeaz`<br />
teme care ]in mai degrab` de<br />
eseistic`, Dan C`t`nu[ î[i<br />
continu` tenace „s`p`turile“ sale<br />
arhivistice, rodul lor fiind [i<br />
volumul dedicat unei probleme<br />
care î[i mai a[teapt` înc`<br />
elucidarea: raporturile României cu<br />
cei doi mari colo[i totalitari care<br />
au fost China [i Uniunea<br />
Sovietic`. Num`rul mare al<br />
documentelor g`site l-a obligat pe<br />
autor nu numai s` procedeze la o<br />
selec]ie, ci s` mai întocmeasc` un<br />
al doilea volum – o continuare a<br />
acestuia, care va ap`rea cur#nd –<br />
cu documente provenite din Arhiva<br />
Ministerului Afacerilor Externe.<br />
Documentele incluse în<br />
prezenta colec]ie provin din Arhiva<br />
CC al PCR [i acoper` perioada<br />
1957-1965. Ele cuprind<br />
stenograme ale discu]iilor din<br />
cadrul Biroului Politic, ale<br />
discu]iilor purtate de conducerea<br />
PCR cu reprezenta]i ai Uniunii<br />
Sovietice [i Chinei, note [i<br />
inform`ri.<br />
Ne este foarte greu s` ne oprim<br />
asupra unui document, dintr-un<br />
motiv foarte simplu: toate sunt la<br />
fel de importante! Dup`<br />
recenzii<br />
Rom#nia [i culisele<br />
conflictului sovieto-chinez<br />
Dan C~T~NU{,<br />
Între Beijing [i Moscova. România<br />
[i conflictul sovieto-chinez,<br />
Bucure[ti, Institutul Na]ional pentru<br />
Studiul Totalitarismului, 2004.<br />
parcurgerea lor, istoricii care se<br />
ocup` de aceast` perioad` vor<br />
putea s`-[i completeze imaginea<br />
privind echilibristica României<br />
între cei doi uria[i ideologici [i<br />
ra]iunea demersurilor sale.<br />
Totodat`, lectura stenogramelor<br />
ajut` la o mai bun` cunoa[tere a<br />
personalit`]ii liderilor comuni[ti<br />
români [i a realit`]ilor acelei vremi<br />
în interiorul PCR. În fine, evolu]ia<br />
rela]iilor din interiorul lag`rului<br />
socialist se reg`se[te, de<br />
asemenea, în documentele reunite<br />
în volum. {ocul resim]it de<br />
conducerea Uniunii Sovietice dup`<br />
Revolu]ia ungar`, tentativele<br />
acesteia de a-i „]ine în frâu“ pe<br />
„fra]ii“ ei mai mici, precum [i<br />
ridicarea celuilalt pol comunist<br />
(China) [i preten]iile de lider al<br />
lumii comuniste, reclamate de<br />
conducerea de la Beijing, sunt pe<br />
larg reflectate.<br />
Recentul volum de documente<br />
nu face decât s` ne confirme o<br />
mai veche opinie referitoare la dl.<br />
C`t`nu[: domnia sa este una din<br />
vocile distincte [i autorizate ale<br />
istoriografiei române[ti<br />
post-decembriste. Nu ne r`mâne<br />
decât s`-i ur`m succes în<br />
activitatea sa [tiin]ific`! (L.C.) <br />
55
ecenzii<br />
C<br />
ei de la Woodrow Wilson<br />
International Center for Scholars<br />
nu se abat de la crezul stabilit la<br />
înfiin]area institu]iei, confirmându-[i<br />
statutul de prim editor de documente<br />
privind rela]iile interna]ionale în<br />
perioada R`zboiului rece.<br />
Documentelor [i working-papers-urilor<br />
tip`rite în paginile „Bulletin“ (publica]ia<br />
organiza]iei), li se adaug`, acum, un<br />
voluminos corpus de documente –<br />
editat în colaborare cu The National<br />
Intelligence Council (NIC) – despre<br />
China în perioada lui Mao.<br />
Dac` despre Centrul Woodrow<br />
Wilson istoricii români posed` informa]ii<br />
privind activitatea sa, gra]ie atât<br />
Internetului, care g`zduie[te site-ul<br />
centrului, cât [i a eforturilor neobositului<br />
cercet`tor american de origine român`,<br />
dl. Mircea Munteanu (domnia sa<br />
împarte cu generozitate, ori de c#te ori<br />
vine \n ]ar`, publica]iile centrului)<br />
despre National Intelligence Council<br />
(NIC) se [tie, dup` p`rerea noastr`,<br />
mai pu]in. De aceea, nu credem c`-i<br />
vom obosi pe cititorii revistei noastre,<br />
dac` vom oferi cercet`torilor români<br />
unele informa]ii despre aceast`<br />
institu]ie. NIC este un centru de<br />
strategie care ofer` informa]ii [i analize<br />
pentru cei care traseaz` politica<br />
extern` a Statelor Unite. Analizele sale<br />
sunt folosite atât de cei din anturajul<br />
pre[edintelui SUA, cât [i de<br />
Departamentele de Stat [i pentru<br />
Ap`rare. De asemenea, organiza]ia are<br />
o strâns` colaborare cu speciali[ti [i<br />
studen]i din mediile universitare [i<br />
56<br />
„Dragonul“ chinez sub lupa american`<br />
[tiin]ifice americane [i str`ine.<br />
În paginile prezentului volum se<br />
g`se[te cea mai mare colec]ie de<br />
documente declasificate pân` în<br />
prezent, despre China. Este vorba de<br />
37 de documente, care acoper`<br />
perioada 1948-1976, adic` începând cu<br />
sfâr[itul r`zboiului civil [i continuând cu<br />
perioada de consolidare a regimului,<br />
terminându-se cu Marele Salt Înainte [i<br />
Revolu]ia Cultural`. Toate aceste<br />
evenimente, luate fiecare în parte, pot fi<br />
acum aprofundate gra]ie documentelor<br />
americane. Pe de alt` parte, ele ofer`<br />
sinologilor români [i str`ini o viziune<br />
unitar` asupra Chinei comuniste în<br />
perioada p`rintelui s`u fondator.<br />
De regul`, publicul larg consider`<br />
c` documentele provenite de la institu]ii<br />
speciale – avem în vedere, prin<br />
aceast` formulare, serviciile secrete –<br />
ar fi f`r` cusur. Altfel spus, informa]ia<br />
de]inut` este sigur`, iar analizele [i<br />
prognozele sunt f`r` de gre[eal`, date<br />
fiind sursele pe baza c`rora au fost ele<br />
realizate. Nu întotdeauna este a[a, iar<br />
în volumul de fa]` exist` câteva<br />
documente (de la începutul anilor ’50,<br />
când serviciile speciale americane<br />
tocmai deschiseser` „dosarul chinez“),<br />
care dovedesc acest lucru. Este cazul<br />
documentului NIE-10 [i intitulat<br />
„Communist China, 17 January 1951“<br />
(pp. 81-87), în care exper]ii americani<br />
se ar`tau destul de sceptici în leg`tur`<br />
Tracking the Dragon. National<br />
Intelligence Estimates on China<br />
During the Era of Mao, 1948-1976,<br />
ed. Robert L. HUTCHINGS,<br />
Washington, 2004.<br />
cu viitorul regimului comunist din China.<br />
Câ]iva ani mai târziu, în 1958, într-un<br />
alt document – „Communist China, 13<br />
May 1958“ (pp. 119-163) – era amintit`<br />
„coeziunea [i stabilitatea“ partidului,<br />
coeziune declarat` la Plenara din<br />
februarie acela[i an.<br />
Lupta pentru putere [i dizgra]ia<br />
mare[alului Peng Dehuai sunt foarte<br />
bine analizate într-o serie de<br />
documente cum ar fi NIE 13-60<br />
(„Communist China, 6 December<br />
1960“, pp. 249-287) [i NIE 13-63<br />
(„Problems and Prospects in<br />
Communist China, 1 May 1963“, pp.<br />
333-365). Istoricii au acum posibilitatea<br />
s` surprind` mai bine – gra]ie acestor<br />
documente – impactul pe care l-au avut<br />
ini]iativele maoiste în domeniul<br />
economic (Marele Salt Înainte) asupra<br />
partidului [i felul în care ele au fost<br />
folosite de Mao în lupta pentru putere.<br />
Documentul NIE-13-7-65 („Political<br />
Problems and Prospects in Communist<br />
China, 5 August 1965“, pp. 391-403)<br />
este unul dintre cele mai importante ale<br />
colec]iei. El ofer` o imagine sumbr` a<br />
unei societ`]i chineze ap`sat` de<br />
ineficien]a politicii economice [i de<br />
luptele de la vârful Partidului Comunist<br />
Chinez. Membrii de rând erau<br />
demoraliza]i, iar atmosfera în interiorul<br />
partidului era „plin` de team` [i<br />
suspiciune“. Mao este descris ca un om<br />
„ce nu mai suport` criticile“ [i care „are<br />
tendin]a de a se uita în urm`, în<br />
perioada când conducea r`zboiul civil<br />
pentru a împrumuta metode de<br />
conducere pentru China de ast`zi“.<br />
Pentru istoricii români, volumul are<br />
o importan]` deosebit` pentru c` el<br />
reprezint` [i o m`rturie a politicii<br />
distincte a României în cadrul mi[c`rii<br />
comuniste interna]ionale. În dou`<br />
documente, intitulate NIE 10-61,<br />
„Authority and Control in the<br />
Communist Movement, 8 August 1961“<br />
(pp. 313-333) [i NIE 13-9-65,<br />
„Communist China’s Foreign Policy, 5<br />
May 1965“, este subliniat faptul c` „ei<br />
(chinezii – n.n.) încurajeaz`<br />
independen]a unor ]`ri ca România [i,<br />
acolo unde este posibil, defec]iunea de<br />
partea Chinei, ca în cazul Albaniei“ (p.<br />
385). Aceste noi documente vin s`<br />
întregeasc` tabloul rela]iilor românochineze<br />
în cadrul conflictului sinosovietic.<br />
Întocmit de o echip` de reputa]i<br />
sinologi din cadrul National Security<br />
Council (John K. Allen, Jr., John<br />
Carver, Tom Elmore) sub conducerea<br />
fostului amabasador Robert L.<br />
Hutchings, pre[edintele institu]iei,<br />
volumul reprezint` înc` un pas f`cut în<br />
direc]ia unei mai bune cunoa[teri a<br />
Chinei comuniste. De aceea, astfel de<br />
ini]iative se cuvin a fi salutate. <br />
Asist. univ.<br />
Lauren]iu CONSTANTINIU<br />
<br />
1 (27) 2005 document
L<br />
Rela]iile rom#no-franceze \n anii ’20<br />
ucrarea Mariei Georgescu –<br />
România, Fran]a [i securitatea<br />
european` în anii ’20 – este<br />
rezultatul unui studiu realizat cu migal`<br />
[i r`bdare, de-a lungul mai multor ani,<br />
rela]iile româno-franceze desf`[urate<br />
pe parcursul secolelor al XIX-lea [i al<br />
XX-lea, fiind un domeniu predilect al<br />
autoarei.<br />
Ar fi interesant` o trecere în revist`<br />
a acestor preocup`ri: „O colaborare<br />
rodnic` [i o prietenie sincer`: generalii<br />
H.M. Berthelot [i Radu Rosetti“ – 1997,<br />
„Les relations militares francoroumaines<br />
dans les années vingt“ –<br />
2001, „Cade]i români la Saint Cyr“ –<br />
2001, „Fran]a [i România în sistemul<br />
de securitate colectiv` european` în<br />
anii ’20“ – 2002, precum [i studiul<br />
redactat împreun` cu Cristophe Midan<br />
„Un exemple de cooperation bilaterale.<br />
Les attachés militaires français en<br />
Roumanie et roumaines en France“ –<br />
2003.<br />
În demersul s`u [tiin]ific, autoarea a<br />
plecat de la o multitudine de lucr`ri<br />
ap`rute pe aceast` tem`, pe care le-a<br />
completat în mod fericit cu documente<br />
inedite sau edite depistate în Arhiva<br />
Ministerului de Externe, Arhivele<br />
Na]ionale Istorice Centrale [i nu în<br />
ultimul rând, în Arhivele Militare<br />
Române.<br />
Principalele teme analizate sunt:<br />
România [i Fran]a în sistemul de<br />
securitate colectiv`; revizionismul –<br />
principala surs` de insecuritate;<br />
dimensiunea diplomatic` a securit`]ii.<br />
Tratatul de prietenie româno-francez;<br />
dimensiunea militar` a securit`]ii;<br />
cooperarea militar` româno-francez`.<br />
Rela]iile româno-franceze sunt<br />
abordate, atât din prisma demersurilor<br />
politico-diplomatice, cât [i din cea a<br />
dimensiunii militare, mai pu]in abordat`<br />
de al]i istorici. Aceast` noutate a lucr`rii<br />
este dat` [i de forma]ia de istoric<br />
militar a autoarei.<br />
Schimbarea tipului de politic`, de la<br />
echilibrul for]elor la securitatea<br />
colectiv`, constituirea a doi poli de<br />
putere între statele democrate [i statele<br />
totalitare – sovietic [i fasciste, ne face<br />
de multe ori s` ne gândim c` R`zboiul<br />
rece a început o dat` cu semnarea<br />
tratatelor de pace care au încheiat<br />
prima conflagra]ie mondial`.<br />
Într-o lume care nu mai sem`na cu<br />
cea de la începutul secolului, era<br />
fireasc` dorin]a noilor state na]ionale<br />
de a-[i defini identitatea prin stabilirea<br />
unor noi alian]e, de a se identifica prin<br />
document 2005 1 (27)<br />
participarea la noile realit`]i definite prin<br />
concepte noi, ca sisteme de garan]ii,<br />
arbitraj, securitate [i dezarmare.<br />
Autoarea subliniaz` similitudinea<br />
Fran]ei [i României în ac]iunile privind<br />
consolidarea p`cii, în aderarea la<br />
principiile securit`]ii colective, în cadrul<br />
Societ`]ii Na]iunilor, în crearea unor<br />
sisteme de alian]e defensive. Cele<br />
Maria GEORGESCU,<br />
România, Fran]a [i securitatea<br />
european` în anii ’20.<br />
Speran]e [i iluzii,<br />
Bucure[ti, Editura Militar`, 2004.<br />
dou` state au abordat diferit principalul<br />
factor de destabilizare european:<br />
pentru Fran]a acesta era Germania, iar<br />
pentru România – Rusia sovietic`.<br />
R`scrucea anului 1940, pentru cele<br />
doua state a fost determinat` de:<br />
echilibrul instituit prin sistemul de la<br />
Versailles se datora prea mult politicii<br />
americane pentru a putea d`inui atunci<br />
când S.U.A. s-a retras din aplicarea lui;<br />
izola]ionismul promovat de<br />
Departamentul de Stat [i disensiunile<br />
franco-engleze în organizarea p`cii [i<br />
securit`]ii europene; incompatibilitatea<br />
intereselor na]ionale ale marilor puteri<br />
înving`toare; subestimarea intereselor<br />
de securitate ale alia]ilor mai mici; lipsa<br />
de solidaritate în frontul comun al<br />
statelor central [i sud-est europene sub<br />
egida Parisului în ac]iunea de ap`rare<br />
a frontierelor trasate de tratatele de<br />
pace; subestimarea pericolului<br />
reînarm`rii [i consolid`rii Germaniei [i<br />
Uniunii Sovietice; izolarea na]iunilor<br />
europene, începând cu criza mondial`<br />
declan[at` în 1929, cu scopul de a<br />
încerca s`-[i rezolve dificult`]ile prin<br />
mijloace proprii.<br />
Este subliniat` lipsa de consisten]`<br />
a conceptului de „securitate colectiv`“,<br />
acesta generând alte tipuri de<br />
aranjamente de securitate decât cele<br />
prev`zute de Societatea Na]iunilor [i<br />
anume alian]e de tip regional.<br />
Documentele diplomatice oficiale nu<br />
defineau poten]ialul sau poten]ialii<br />
agresori, ceea ce determina<br />
imposibilitatea întocmirii unor planuri<br />
militare viabile.<br />
Sistemul de alian]e conceput de<br />
Fran]a [i România bazat pe<br />
recenzii<br />
dezvoltarea ampl` a raporturilor<br />
bilaterale [i multilaterale s-a dovedit<br />
inoperabil în anul 1939.<br />
Autoarea subliniaz`: „|ncrederea<br />
României în Societatea Na]iunilor [i în<br />
sistemul alian]elor încheiate sub<br />
obl`duirea acestui for interna]ional<br />
pentru împiedicarea agresiunii a fost<br />
exagerat`; la fel [i subestimarea for]ei<br />
politico-militare franceze [i a sprijinului<br />
militar care ar fi putut veni dinspre<br />
marea aliat`, cum a fost perceput` în<br />
continuare [i f`r` temei Fran]a“.<br />
Deosebit de interesant` este<br />
analiza raporturilor în plan militar<br />
stabilit` între cele dou` state. Sprijinul<br />
deosebit acordat în reforma armatei<br />
române de Misiunea Militar` Francez`,<br />
în anii primei conflagra]ii mondiale, a<br />
determinat preluarea doctrinei [i a<br />
regulamentelor militare, precum [i<br />
adoptarea modului de instruc]ie a<br />
cadrelor militare.<br />
În perioada interbelic`, Fran]a s-a<br />
situat pe primul loc în domeniile<br />
achizi]iilor de armament [i tehnic` de<br />
lupt`, fiind principalul furnizor al<br />
Aeronauticii. Este subliniat` lipsa de<br />
consecven]` politic`, atât a Fran]ei de<br />
a avea un aliat puternic în România,<br />
cât [i al acestei din urm` de a înt`ri<br />
capacitatea de lupt`, profitând de<br />
deschiderea economico-financiar`<br />
oferit` de Fran]a.<br />
Lucrarea se recomand` ca surs`<br />
bibliografic` serioas`, ca o lectur`<br />
obligatorie pentru cei interesa]i de<br />
rela]iile stabilite între Fran]a [i România<br />
în secolul al XX-lea [i nu numai. <br />
<br />
Lumini]a GIURGIU<br />
57
ecenzii<br />
|<br />
n anii „obsedantului deceniu“,<br />
circula \n Rom#nia un banc care<br />
spunea c` V.I. Lenin a fost cel<br />
mai mare profesor de dans din lume,<br />
deoarece a scris cartea Un pas \nainte,<br />
doi pa[i \napoi. Parcurg#nd volumul de<br />
memorii al fostului redactor-[ef al<br />
Sc#nteii din perioada 1947 – 1960,<br />
g#ndul ne duce spre acest titlu cu<br />
rezonan]e coregrafice pentru a defini<br />
memoria selectiv` a autorului.<br />
Eludarea adev`rului istoric se<br />
face sim]it` \nc` din titlul lucr`rii [i<br />
din fi[a biografic` \n care Sorin Toma<br />
se prezint` doar ca un fost ziarist<br />
comunist [i nu ca unul din artizanii<br />
sovietiz`rii culturii rom#ne, autor al<br />
celebrului articol despre „putrefac]ia“<br />
liricii argheziene, [i unul din liderii<br />
propagandei de partid.<br />
De[i \n Cuv#ntul \nainte, care<br />
precede, \mpreun` cu dou` prologuri<br />
(!), memoriile propriu-zise, autorul \[i<br />
atribuie calitatea de martor impar]ial<br />
care va spune „adev`rul a[a cum<br />
l-am cunoscut atunci [i a[a cum \l<br />
\n]eleg ast`zi“, lectura volumului ne<br />
dezv`luie un personaj care nu vrea<br />
s` \[i asume rolul ingrat pe care l-a<br />
jucat \ntr-una din cele mai nefaste<br />
epoci din istoria Rom#niei.<br />
58<br />
„Lec]ia“ de dans<br />
Sorin Toma aloc` cea mai mare<br />
parte din economia lucr`rii<br />
portretiz`rii principalilor lideri<br />
comuni[ti din anii ’50 [i descrierii<br />
atmosferei bizantine de intrig` [i<br />
suspiciune generalizat` care domnea<br />
la nivelul conducerii P.M.R.<br />
Sunt prezentate, sugestiv,<br />
circumstan]ele \n care au avut loc<br />
plenarele Comitetului Central al<br />
P.M.R. prin care Vasile Luca, Ana<br />
Pauker [i Miron Constantinescu au<br />
fost exclu[i din areopagul comunist,<br />
„[edin]ele preg`titoare“ la care erau<br />
convoca]i membrii C.C. pentru a fi<br />
„informa]i“ asupra problemelor aflate<br />
pe „ordinea de zi“, \n fapt pentru a li<br />
se trasa conduita de urmat [i de a se<br />
evita orice dezbatere real`. |n mod<br />
special mecanismul \nl`tur`rii Anei<br />
Pauker –„o execu]ie-spectacol \n opt<br />
acte“ a[a cum o calific` autorul –<br />
este un adev`rat curs de tehnic` a<br />
luptei intrapartinice, dac` se poate<br />
spune astfel.<br />
Expresive sunt [i potretele pe care<br />
autorul le face liderilor comuni[ti, cu<br />
subiectivismul inerent unei astfel de<br />
\ntreprinderi, dezv`luind aici un real<br />
Sorin TOMA,<br />
Privind \napoi. Amintirile unui fost<br />
ziarist comunist,<br />
Bucure[ti, Editura Compania,<br />
colec]ia „ClarObscur“, 2004.<br />
talent literar, dar fiind mai pu]in<br />
inspirat atunci c#nd vrea s` o prezinte<br />
pe Ana Pauker drept o virtual`<br />
re<strong>format</strong>oare a comunismului<br />
rom#nesc, \n cazul \n care ar fi<br />
suprave]uit politic mor]ii lui Stalin.<br />
Acela[i subiectivism \l reg`sim [i<br />
\n descrierea epocii interbelice, unde<br />
se folosesc toate cli[eele literaturii<br />
proletcultiste. Paralela realizat` \ntre<br />
suferin]ele comuni[tilor \n \nchisorile<br />
anilor ‘30 [i martiriul de]inu]ilor politici<br />
(inclusiv comuni[ti!), dou` decenii<br />
mai t#rziu, este demontat` chiar de<br />
autor, care citeaz`, f`r` a i se p`rea<br />
neplauzibil, din memoriile lui<br />
Gheorghe Apostol, cum, \n 1935,<br />
Gheorghe Gheorghiu-Dej a organizat<br />
o \ntrunire a conducerii „grupului din<br />
\nchisori“ din cadrul P.C.R. pentru<br />
„demascarea“ lui {tefan Fori[. Tot \n<br />
buna tradi]ie a anilor ’50, \nt#lnim aici<br />
[i imaginea partidului comunist ca<br />
ap`r`tor al oprima]ilor, dar nici o<br />
referire la tezele cominterniste<br />
antina]ionale propagate de P.C.R.<br />
Construirea Casei Sc#nteii<br />
prilejuie[te autorului c#teva afirma]ii<br />
cel pu]in discutabile. Astfel, acesta<br />
pretinde c`, \n 1949, la Moscova,<br />
delega]ia rom#neasc` ar fi avut de<br />
ales \ntre un model arhitectonic<br />
american „cu o fa]ad` plan`, sticl` [i<br />
beton“ [i modelul sovietic (vrea s` ne<br />
conving` Sorin Toma, \n plin`<br />
campanie \mpotriva<br />
„cosmopolitismului“!), iar, ulterior,<br />
sus]ine c` a mers prin ]ar` pentru a<br />
identifica elemente de arhitectur`<br />
rom#neasc`, \n special bisericeasc`<br />
(!!), pentru fa]ada Casei Sc#nteii.<br />
Faptul c`, \n final, a rezultat o clon`<br />
a Universit`]ii Lomonosov din<br />
Moscova s-ar fi datorat, sus]ine Sorin<br />
Toma, Ministerului de Finan]e care<br />
n-ar mai fi aprobat fondurile necesare<br />
\mpodobirii edificiului cu acele<br />
ornamentele autohtone identificate de<br />
autor \n periplul s`u cultural. La<br />
sf#r[itul capitolului \n care trateaz`<br />
acest subiect, Sorin Toma adreseaz`<br />
ur`rile sale celor ce lucreaz` acum \n<br />
Casa Presei Libere (\n calitate de<br />
coleg de breasl` se sub\n]elege!),<br />
de[i, din punctul nostru de vedere,<br />
1 (27) 2005 document
pare mai greu de surprins leg`tura<br />
dintre presta]ia lui Sorin Toma la<br />
„Sc#nteia“ [i meseria de gazetar 1 .<br />
Descrierea revolu]iei ungare din<br />
1956 reflect`, acum, efortul lui Sorin<br />
Toma de a nu folosi limbajul violent<br />
pe care \l utiliza \n tinere]e \n<br />
editorialele Sc#nteii. Al`turi de<br />
„comuni[tii democra]i [i re<strong>format</strong>ori“,<br />
care, \n opinia autorului, au ini]iat<br />
revolu]ia, sunt men]ionate, inevitabil,<br />
[i „elementele de extrem` dreapt` [i<br />
fasciste“, consim]ind astfel, \n finalul<br />
analizei sale, dup` ce prezint`<br />
represiunea sovietic` eufemistic, c`<br />
totu[i, \n 1956, la Budapesta, a avut<br />
loc o „revolu]ie cu caracter<br />
predominant democratic“. Se simte<br />
re]inerea fostului nomenclaturist fa]`<br />
de acest eveniment istoric, simbol al<br />
ridic`rii unei na]iuni \mpotriva tiraniei.<br />
Spre deosebire de revolu]ia<br />
maghiar`, mi[c`rile de protest din<br />
Rom#nia, generate de acest<br />
eveniment, sunt prezentate \n mod<br />
peiorativ ca fiind produse de „o<br />
seam` de «capete \nfierb#ntate»“<br />
care „au fost trimise \n «Mica<br />
Siberie» din inima B`r`ganului“.<br />
Memoria selectiv` a autorului se<br />
manifest` [i atunci c#nd, \n capitolul<br />
dedicat lui Lucre]iu P`tr`[canu, \n<br />
care radiografiaz` foarte bine etapele<br />
dec`derii acestuia din „panteonul“<br />
comunist autohton, descrie agita]ia<br />
produs` la nivelul conducerii PCR de<br />
cuv#ntarea acestuia cu accente<br />
na]ionaliste, din iunie 1946, f`r` a<br />
men]iona despre evenimentele tulburi<br />
de la Cluj care au determinat luarea<br />
de pozi]ie a lui P`tr`[canu [i rolul<br />
jucat de comuni[tii unguri iredenti[ti<br />
din Transilvania \n acele<br />
circumstan]e.<br />
Efortul de a raporta alega]iile<br />
autorului la realitatea istoric` face ca<br />
lectura volumului s` devin` de multe<br />
ori obositoare, dar continuat` \n<br />
speran]a de a descoperi m`rturia<br />
acestuia despre propria sa activitate<br />
ca redactor-[ef al ziarului oficial al<br />
document 2005 1 (27)<br />
partidului. Ei bine, acest lucru se<br />
\nt#mpl` doar \ntr-una din cele dou`<br />
anexe de la finalul volumului \n care,<br />
de fapt, este reprodus` o scrisoare<br />
deschis` difuzat` la postul de radio<br />
Europa liber`, \n vara anului 1989,<br />
autorul neresim]ind nevoia, nici dup`<br />
15 ani, de reevaluare a activit`]ii<br />
sale, a[a cum rezult` ea din acest<br />
document. Ideea principal` a scrisorii<br />
este c` Sorin Toma nu ar fi fost dec#t<br />
un obedient executant al unor ordine<br />
venite „de sus“, cel mai adesea de la<br />
Gheorghiu-Dej personal, de ca [i<br />
cum aceast` patetic` scuz` l-ar<br />
exonera de orice r`spundere.<br />
Ridicole sunt [i sentimentele de<br />
compasiune adresate, prin aceast`<br />
scrisoare, poporului rom#n de c`tre<br />
un fost nomenclaturist care, dup` ce<br />
a contribuit la edificarea<br />
comunismului \n Rom#nia, se arat`<br />
oripilat – instalat, confortabil, dincolo<br />
de Cortina de Fier, \n „iadul<br />
capitalist“! – de neostalinismul lui<br />
Nicolae Ceau[escu.<br />
Cea de-a doua anex` con]ine,<br />
chipurile, „adev`rul despre cazul<br />
Arghezi“ [i reproduce, par]ial, un text<br />
publicat \n 1997 ca replic` la un<br />
articol al lui Mircea Zaciu \n care<br />
Sorin Toma era acuzat c` a scris<br />
imundul s`u articol depre „Poezia<br />
putrefac]iei [i putrefac]ia poeziei“<br />
doar pentru a-l pune pe tat`l s`u,<br />
„poetul“ A. Toma, pe piedestalul<br />
r`mas gol \n urma ostraciz`rii lui<br />
Tudor Arghezi. Ipocrizia lui Sorin<br />
Toma \[i d` aici \ntreaga m`sur`<br />
atunci c#nd sus]ine c` articolul a fost<br />
redactat conform instruc]iunilor venite<br />
„de sus“, prin intermediul lui Leonte<br />
NOTE<br />
R`utu [i al lui Iosif Chi[inevschi, el<br />
pun#nd doar \n pagin` acele<br />
instruc]iuni. Sorin Toma spune c`, \n<br />
noiembrie-decembrie 1947, atunci<br />
c#nd a fost redactat articolul, era<br />
„departe de a \n]elege unde ne aflam<br />
[i \ncotro ne \ndreptam“ [i, deci, nu<br />
ar fi prev`zut efectele devastatoare<br />
ale acestui articol asupra lui Tudor<br />
Arghezi, precum [i asupra spa]iului<br />
cultural rom#nesc 2 .<br />
Titlul volumului (ca [i titlul<br />
colec]iei!) rezum` atitudinea ambigu`<br />
a autorului, care nu are curajul s` \[i<br />
asume trecutul. Sorin Toma se com-<br />
port` ca [i cum nu ar fi fost al`turi de<br />
Mihai Roller, Ion Vitner, N. Moraru [i<br />
al]ii, unul dintre cei care au pus<br />
um`rul la demolarea culturii rom#ne<br />
[i impunerea unui surogat sovietizat,<br />
fiind unul dintre marii beneficiari ai<br />
regimului comunist, \n timp ce<br />
oameni ca Iuliu Maniu sau Gheorghe<br />
Br`tianu agonizau \n condi]ii de<br />
neimaginat, la \nchisoarea de la<br />
Sighet.<br />
Am c`utat \n paginile acestei c`r]i<br />
m`car un cuv#nt de regret al<br />
autorului pentru participarea sa la<br />
holocaustul cultural prin care a trecut<br />
poporul rom#n \n anii c#nd Sorin<br />
Toma \i \nfiera cu „m#nie proletar`“<br />
pe „du[manii poporului“ [i „lacheii<br />
imperialismului“, dar nu am g`sit a[a<br />
ceva, sentimentele de c`in]`,<br />
recenzii<br />
culpabilitate [i, mai ales, responsa-<br />
bilitate fiind, se pare, necunoscute<br />
„omului nou“ creat \n laboratoarele<br />
ideologice ale partidului comunist. <br />
1. Un excelent studiu al Ruxandrei Cesereanu asupra limbajului violent folosit de „ziari[tii“<br />
Sc#nteii \n anii ‘50 se g`se[te la adresa http://lett.ubbcluj.ro/~echinox/caiete3/25.html. Ar fi<br />
interesant de efectuat un studiu comparativ cu limbajul folosit \n Die Stürmer al lui Julius<br />
Streicher, cel care [i-a terminat cariera de „gazetar“ na]ional-socialist \n [treangul de la<br />
Nürnberg.<br />
2. O analiz` detaliat` a con]inutului articolului „de trist` amintire“ al lui Sorin Toma, precum<br />
[i a climatului cultural sumbru al epocii a realizat Ana Selejan \n lucrarea Rom#nia \n timpul<br />
primului r`zboi cultural (1944 – 1948). Reeducare [i prigoan`, vol. II, Sibiu, Editura Thausib,<br />
1993, pp. 105-129.<br />
<br />
Lucian DR~GHICI<br />
59
ecenzii<br />
ân` în 1990, colonelul Ryszard<br />
Kuklinski a fost cunoscut în lumea<br />
comunist` numai de apropia]i [i de<br />
cei care ascultau postul de radio Europa<br />
Liber`. A[adar, pe la începutul anilor ‘80,<br />
se [tia c` acesta era un ofi]er polonez<br />
care a îndeplinit func]ii în conducerea<br />
Armatei Polone (ultima func]ie de]inut`<br />
fiind aceea de [ef al Sec]iei Planificare<br />
Strategic` din Statul Major General),<br />
îndeosebi în cele de contact cu structuri<br />
ale trupelor sovietice dislocate în Polonia,<br />
în cadrul dispozitivului strategic al<br />
Tratatului de la Var[ovia, [i c`, în 1981, a<br />
ales libertatea, stabilindu-se în Occident.<br />
La 23 mai 1984, sub acuza]ia de transmitere<br />
de date [i documente secrete unei<br />
puteri str`ine, Tribunalul Regiunii Militare<br />
Var[ovia pronun]` sentin]a de<br />
condamnare la moarte a colonelului<br />
Ryszard Kuklinski, dec`derea acestuia<br />
din drepturi publice, degradarea militar`<br />
[i confiscarea întregii lui averi [i a familiei<br />
sale. Sentin]a a fost ]inut` în secret pân`<br />
la 6 iunie 1986, c#nd opinia public` este<br />
in<strong>format</strong>` despre emigrarea în SUA a<br />
colonelului Kuklinski [i despre sentin]a de<br />
condamnare la moarte a acestuia. Dup`<br />
1990, Kuklinski devine un subiect de dezbatere<br />
public`. El recunoa[te c` a ales<br />
calea de a lupta împotriva comunismului<br />
[i, îndeosebi, împotriva ocupa]iei sovietice,<br />
men]ion#nd c` a oferit serviciilor de<br />
informa]ii americane, din proprie ini]iativ`<br />
[i necondi]ionat, informa]ii [i documente<br />
cu privire la poten]ialul militar al trupelor<br />
sovietice dislocate în Polonia în cadrul<br />
dispozitivului strategic al Tratatului de la<br />
Var[ovia, planuri de agresiune ale acestei<br />
alian]e asupra statelor membre NATO.<br />
El recunoa[te c` a continuat lupta<br />
împotriva comunismului, dup` emigrarea<br />
în SUA, fiind la dispozi]ia serviciilor de<br />
informa]ii americane în calitate de expert<br />
60<br />
Kuklinski, un „intrus“ \n Tratatul de la Var[ovia<br />
P<br />
în problemele Tratatului de la Var[ovia,<br />
cu accent pe cele privind for]ele armate<br />
ale URSS. Dup` mai bine de opt ani de<br />
discu]ii privind reabilitarea sa, colonelul<br />
Kuklinski nu a avut mult timp bucuria<br />
vie]ii în libertate [i onoare în ]ara sa,<br />
trecând prea devreme în nefiin]`. La 17<br />
iunie 2004, a avut loc, la Cimitirul Militar<br />
din Var[ovia, ceremonia serviciului funerar<br />
al celui care a fost colonelul Kuklinski.<br />
Biografia lui Jozef Szaniawski îl legitimeaz`<br />
moral ca fiind cel mai potrivit s`<br />
scrie despre Kuklinski [i s` atrag` aten]ia<br />
societ`]ii civile din Polonia asupra<br />
adev`rurilor privind omul, militarul [i gestul<br />
acestuia de a deveni agent al serviciilor<br />
de informa]ii americane, \n timpul<br />
R`zboiului rece, Szaniawski însu[i aflându-se<br />
în primele rânduri în lupta împotriva<br />
comunismului în ]ara sa. Ca ziarist în<br />
cadrul Agen]iei de Pres` Polonez` (PAP),<br />
începând cu 1973, a colaborat în mod<br />
conspirativ cu postul de radio Europa<br />
Liber`. Aceast` colaborare a fost întrerupt`<br />
în anul 1985 când a fost descoperit,<br />
arestat [i condamnat de c`tre un tribunal<br />
militar polonez la 10 ani închisoare,<br />
acuzat c` este agent al serviciilor de<br />
informa]ii ale SUA. A suportat ororile<br />
închisorilor regimului comunist pân` în<br />
Józef SZANIAWSKI,<br />
Misiune solitar`. Colonelul Kuklinski<br />
[i R`zboiul Rece,<br />
Editura Ex Libris – Galeria C`r]ii<br />
Poloneze, Var[ovia, Chicago,<br />
2003.<br />
1990. Eliberat din închisoare, Szaniawski<br />
continu` activitatea de ziarist [i publicist,<br />
aduc#nd \n aten]ia opiniei publice problema<br />
„misiunii de informa]ii f`r` precedent“<br />
executat` de colonelul Kuklinski, solicitând<br />
cu fermitate reabilitarea acestuia.<br />
N`scut la 13 iunie 1930 în Var[ovia,<br />
într-o familie de muncitori, Ryszard<br />
Kuklinski intr`, \n 1947, în noua armat`<br />
polon`. |ntre 1947-1950 studiaz` la<br />
{coala Superioar` de Ofi]eri de Infanterie<br />
„Tadeusz Kosciuszko“ (Wroclaw). Dar<br />
serviciul militar nu l-a ap`rat pe Kuklinski<br />
de represiunile sistemului stalinist din<br />
Armata Popular` Polon`. Pentru<br />
t`inuirea în autobiografie a aspectelor<br />
legate de activitatea tat`lui s`u (asociat<br />
regimului mare[alului Pilsudski, ceea ce<br />
comuni[tii polonezi nu au agreat niciodat`),<br />
cât [i datorit` prolifer`rii unor<br />
bancuri cu privire la colectivizarea agriculturii<br />
Poloniei, s-a cerut scoaterea sa<br />
din partidul comunist, fiind [i degradat la<br />
gradul de soldat [i trimis la Regimentul<br />
11 disciplinar din Biedruska. Dup` executarea<br />
pedepsei la unitatea disciplinar`,<br />
în anii 1950-1960, este avansat în grad,<br />
în corpul ofi]erilor, primind apoi diferite<br />
func]ii de comand` [i de stat major,<br />
devenind, în final, comandant de batalion<br />
într-o brigad` antidesant din Kolobrzeg.<br />
Aici, Kuklinski î[i satisface o mare pasiune<br />
de via]` – sportul nautic, care-l va<br />
ajuta ulterior s`-[i legendeze unele<br />
ac]iuni din domeniul in<strong>format</strong>iv-operativ,<br />
ca agent al serviciilor de informa]ii americane.<br />
În noiembrie 1952, un prieten al<br />
s`u, locotenentul Staniszewski, distruge<br />
documente [i informa]ii confiden]iale,<br />
compromi]`toare pentru Kuklinski, gest<br />
care-i deschide acestuia drumul avans`rii<br />
în cariera militar`. În 1954, este numit<br />
comandant de batalion în Regimentul 5<br />
Infanterie din Divizia 12 Mecanizat`,<br />
unde se întâlne[te pentru prima dat` cu<br />
Wojciech Jaruzelski, pe atunci general de<br />
brigad`, comandantul acestei divizii.<br />
Apreciat de comandantul s`u, este trimis<br />
s` urmeze cursul de comandan]i de regiment<br />
din Academia Statului Major<br />
General, iar în septembrie 1963 este<br />
mutat în Statul Major General al Armatei<br />
Polone unde lucreaz` timp de aproximativ<br />
18 ani (pân` la emigrare), ocupând<br />
diferite func]ii de stat major, pân` la<br />
aceea de [ef al Sec]iei Planificare<br />
Strategic`.<br />
Func]iile îndeplinite în perioada 1963-<br />
1968 i-au permis s` aib` primele contacte<br />
personale cu generali [i ofi]eri<br />
superiori din trupele operative ale<br />
Tratatului de la Var[ovia, între care cele<br />
ale Armatei Sovietice (Grupul de Trupe<br />
Nord în Polonia, Grupul de Trupe din<br />
Germania, Regiunea Militar` Kiev,<br />
Regiunea Militar` Carpa]i din Lwow,<br />
Regiunea Militar` Bielorusia din Minsk),<br />
precum [i cu ofi]eri ai „armatelor fr`]e[ti“<br />
ale Cehoslovaciei [i RDG. A organizat<br />
personal c`l`torii de studii [i a cunoscut<br />
principalele principii operativ-strategice<br />
ale r`zboiului planificat s` se desf`[oare<br />
împotriva statelor NATO [i pentru ocuparea<br />
Europei Occidentale. În principal,<br />
Kuklinski a cunoscut planul de regrupare<br />
pe teritoriul Poloniei a unei imense mase<br />
de 2,5 milioane de militari cuprin[i în cel<br />
de - al doilea Proiect Strategic al Armatei<br />
Sovietice prin care se prevedea modul de<br />
desf`[urare a ofensivei acestor for]e<br />
asupra Occidentului. Are ocazia s`<br />
cunoasc` pentru prima dat` Directiva de<br />
r`zboi sovietic` [i ordinul secret de ofensiv`<br />
pentru for]ele armate ale Poloniei,<br />
R.D.G. [i Cehoslovaciei. De asemenea,<br />
s-a ocupat de planificarea preg`tirii operative<br />
a cadrelor de conducere ale for]elor<br />
armate ale Poloniei, precum [i de elaborarea<br />
unor planuri de manevr` ale trupelor,<br />
cu participarea câtorva divizii<br />
1 (27) 2005 document
mecanizate [i ale altor genuri de arme.<br />
Activitatea desf`[urat` în Statul Major<br />
General, dovedind o capacitate intelectual`<br />
deosebit` de analiz` [i de predic]ie, a<br />
atras frumoase aprecieri din partea generalilor<br />
Jaruzelski, Siwicki, Chocha,<br />
Kiszczak, astfel \nc#t în perioada iunie<br />
1967 – iulie 1968 a fost trimis în Vietnam<br />
(la Hanoi [i Saigon), în Comisia<br />
Interna]ional` de Supraveghere [i<br />
Control. Reîntors în ]ar`, Kuklinski devine<br />
delegat al Statului Major General polonez<br />
în grupa operativ` a Grupului de Trupe<br />
Nord, din cadrul Tratatului de la Var[ovia,<br />
comandat de mare[alul sovietic Ivan I.<br />
Iakubovski, dislocat la Legnica (Polonia).<br />
Aici particip` la marile aplica]ii ale<br />
Tratatului, desf`[urate sub criptonimul<br />
„Dunaj“. Kuklinski realizeaz` c` aceste<br />
aplica]ii constituiau o preg`tire real` pentru<br />
invazia militar` în Cehoslovacia, în<br />
scopul în`bu[irii „Prim`verii de la Praga“.<br />
Con[tientizeaz` consecin]ele [i previne<br />
Occidentul, folosind turi[tii str`ini de pe<br />
autostrada de la Legnica. Szaniawski nu<br />
face nici o precizare, dar las` de \n]eles<br />
cititorului c` acesta ar fi fost momentul<br />
care a trezit în mintea lui Kuklinski necesitatea<br />
unei colabor`ri cu serviciile de<br />
informa]ii occidentale. Astfel, la începutul<br />
lunii august 1968, sub pretextul unei boli<br />
subite, Kuklinski pleac` din statul major<br />
al mare[alului Iakubovski de la Legnica,<br />
se întoarce la Var[ovia [i încearc` din<br />
nou s` transmit` în Occident date [i<br />
informa]ii despre o iminent` agresiune a<br />
Tratatului de la Var[ovia în Cehoslovacia.<br />
erioada 1968–1970 este<br />
P<br />
men]ionat` ca fiind hot`râtoare<br />
pentru decizia pe care a luat-o de<br />
a colabora cu serviciile de informa]ii ale<br />
SUA. Motiva]ia a fost agresiunea Armatei<br />
Populare Polone asupra Cehoslovaciei,<br />
în numele intereselor Kremlinului, ca<br />
urmare a îndoctrin`rii comuniste a<br />
armatei [i dependen]ei acesteia de<br />
mare[alii sovietici. Folosirea regulat` a<br />
unit`]ilor militare poloneze pentru<br />
masacrarea popula]iei neînarmate, executarea<br />
de trageri cu armamentul de pe<br />
tancuri [i de pe ma[ini blindate asupra<br />
oamenilor nevinova]i îl determin` decisiv<br />
pe Kuklinski s` colaboreze cu serviciile<br />
de informa]ii americane [i s` ini]ieze<br />
discu]ii neformale cu ofi]erii Direc]iei<br />
Opera]ii din Statul Major General, punând<br />
obsesiv întrebarea „|ncotro mergem?“,<br />
pentru a încerca s` le atrag` aten]ia<br />
asupra drumului gre[it pe care s-a înscris<br />
Polonia.<br />
Începând cu 1971, din proprie<br />
ini]iativ`, trece la o colaborare sistematic`<br />
cu Agen]ia Central` de Informa]ii a<br />
SUA. Din acest moment, pân` în toamna<br />
anului 1981, când emigreaz` în SUA,<br />
colonelul Kuklinski colaboreaz`, timp de<br />
aproape 11 ani, cu serviciile de informa]ii<br />
americane [i cu cele ale altor ]`ri NATO.<br />
A furnizat, în acest timp, în Occident,<br />
aproximativ 35.000 de pagini de documente<br />
dintre cele mai secrete ale<br />
document 2005 1 (27)<br />
Comandamentului trupelor sovietice din<br />
Polonia [i ale Tratatului de la Var[ovia,<br />
din care, nu mai pu]in de 34.000 în limba<br />
rus`. În pofida temutelor activit`]i de contrainforma]ii<br />
ale serviciilor speciale sovietice<br />
din Polonia (KGB [i GRU), precum [i<br />
ale celor poloneze (SB [i WSW),<br />
colonelul Kuklinski nu a fost descoperit<br />
timp de 11 ani. Aceast` activitate este<br />
considerat` ca un „record [i f`r` precedent<br />
în istoria serviciilor de informa]ii“.<br />
Dar Kuklinski s-a conturat ca erou – e<br />
drept, nu în con[tiin]a tuturor polonezilor<br />
– o dat` cu dezv`luirea adev`rurilor [i a<br />
detaliilor privind gestul lui. Kuklinski nu a<br />
fost un demnitar al regimului comunist de<br />
la Var[ovia, nu a fost factor de decizie<br />
politico-militar`, nu a f`cut parte din anturajul<br />
intim al vreunui lider comunist<br />
polonez c`ruia s`-i fi putut influen]a<br />
deciziile [i nici nu a apar]inut serviciilor<br />
secrete poloneze. Prin gestul s`u, a<br />
devenit agent CIA. Nu a fost un duplicitar.<br />
Kuklinski a fost un militar de carier`,<br />
ofi]er de stat major. El a fost îns` acolo<br />
unde s-au aflat informa]iile secrete, pentru<br />
c` statele majore din oricare armat`,<br />
de la toate nivelele, sunt posesoare de<br />
documente care, în func]ie de e[alonul la<br />
care se afl`, sunt considerate a fi de<br />
importan]` tactic` sau strategic`<br />
deosebit`. Dar a mai avut [i un destin.<br />
Din nici una din declara]iile lui<br />
Kuklinski sau din înscrisuri nu rezult` c`<br />
ar fi intrat în contact cu date [i informa]ii<br />
cu privire la armata român`. Poate c`<br />
acesta a fost [i motivul pentru care<br />
Kuklinski nu a fost mediatizat în<br />
România, dup` decembrie 1989. De fapt,<br />
func]iile pe care le-a avut nu au facilitat<br />
accesul la asemenea informa]ii, deoarece<br />
direc]ia loviturii principale a Tratatului de<br />
la Var[ovia asupra statelor NATO nu<br />
cuprindea, din punct de vedere<br />
geostrategic, România. Armata român`<br />
nu de]inea documente operative ale planurilor<br />
strategice ale Tratatului de la<br />
Var[ovia [i nu existau interferen]e între<br />
for]e de tipul celor poloneze. Pozi]ia<br />
armatei române în Tratatul de la<br />
Var[ovia, în general, este cunoscut`. De<br />
foarte multe ori \ns`, în reuniunile<br />
comune, generali [i ofi]eri polonezi \i<br />
rugau pe colegii lor români s` ridice anumite<br />
obiec]ii la deciziile Tratatului de la<br />
Var[ovia, motivând c` lipsa trupelor sovietice<br />
în România, dar [i politica ]`rii<br />
noastre fa]` de Tratatul de la Var[ovia<br />
ofereau mai mult` libertate de opinie.<br />
Tocmai aceast` libertate de opinie determinat`,<br />
lipsa de afinitate a ofi]erilor<br />
români fa]` de URSS, la care va fi contribuit<br />
[i încetarea trimiterii la studii în<br />
aceast` ]ar` [i scoaterea din armat`,<br />
înc` din 1965, a acelora care au studiat<br />
în Academiile Militare sovietice, ceea ce<br />
generase neîncrederea sovieticilor, limitau<br />
accesul românilor la documente<br />
importante ale Tratatului de la Var[ovia,<br />
altele decât cele care priveau strict<br />
România. Or, ]ara noastr` nu avea un rol<br />
deosebit în dispozitivul strategic al<br />
Tratatului. În context, trebuie remarcat<br />
faptul c` în documentele poloneze<br />
furnizate de Kuklinski serviciilor de informa]ii<br />
americane se men]ionau, printre<br />
altele, for]e [i mijloace de pe teritoriul<br />
polonez, aflat în primul e[alon strategic al<br />
Tratatului care erau planificate s` execute<br />
lovituri nucleare asupra unor state<br />
membre NATO. Ca urmare, Polonia a<br />
trebuit s`-[i cear` scuze public pentru<br />
aceasta, atunci când Parlamentul<br />
Danemarcei trebuia s` ratifice protocolul<br />
de aderare a ei la NATO. Din aceste considerente<br />
[i pentru a se elimina orice<br />
specula]ii care s-au mai f`cut la adresa<br />
armatei române, care au fost folosite [i în<br />
lupte politice interne, apreciez c`<br />
România trebuie s` demonstreze [i public<br />
rolul [i atitudinile avute în cadrul<br />
Tratatului, în general, [i în diferite situa]ii,<br />
adoptând o lege care s` permit` accesul<br />
la arhivele M.Ap.N. mai devreme decât<br />
prevede actuala legisla]ie.<br />
onvingerea lui Kuklinski, care justific`<br />
gestul s`u, era c` Polonia nu<br />
C<br />
recenzii<br />
este liber`. |n scrierile sale, atunci<br />
când men]ioneaz` Tratatul de la<br />
Var[ovia, precizeaz`, cu obstina]ie [i distinct,<br />
„trupele de ocupa]ie sovietice [i ale<br />
Tratatului de la Var[ovia“. Nu era singurul<br />
polonez care gândea astfel. Ideea de<br />
ocupa]ie str`in` domin` istoria Poloniei<br />
în raport cu Rusia [i cuprinde întreaga<br />
popula]ie, cu toate c`, potrivit datelor ce<br />
se vehiculau în presa polonez`, la<br />
începutul anilor ’90, aproximativ 80% dintre<br />
cadrele de conducere ale armatei<br />
aveau studii în URSS ([coli militare sau<br />
academii). Polonezii se num`r` printre<br />
cei mai mari patrio]i din popoarele lumii<br />
civilizate [i nu le e deloc greu s` pronun]e<br />
cu mândrie cuvântul „ojczyzna“<br />
(patrie), în orice împrejurare [i \nc` la<br />
cele mai fragede vârste. Pân` la apari]ia<br />
unei traduceri \n limba rom#n`, aceast`<br />
prezentare nu este dec#t o modest`<br />
încercare de a aduce la cuno[tin]a celor<br />
interesa]i un fapt f`r` precedent în istoria<br />
spionajului, dar, mai presus de orice, cum<br />
dezv`luirea adev`rurilor istorice poate<br />
na[te eroi, \n r#ndurile unui popor care<br />
[i-a adulat eroii ori de câte ori a avut<br />
acest prilej [i oriunde pe mapamond<br />
unde se afl` unul sau mai mul]i polonezi.<br />
{i totu[i, istoria este cea care î[i va<br />
recunoa[te, în timp, eroii [i îi va a[eza în<br />
locul pe care numai ea [tie c` îl merit`.<br />
Important este ca [i faptele s` fie<br />
cunoscute, misiune pe care Jozef<br />
Szaniawski [i-a asumat-o [i, în opinia<br />
noastr`, a dus-o la îndeplinire cu succes<br />
[i a convins. <br />
<br />
General de brigad` (r)<br />
Mihaiu M~RG~RIT<br />
Ata[atul militar, aero [i naval al<br />
României la Var[ovia (1990-1994),<br />
[eful Direc]iei Informa]ii Militare<br />
(1998-1999)<br />
61
ecenzii<br />
I<br />
storia teritoriilor rom#ne[ti dintre<br />
Prut [i Nistru a reprezentat, mai<br />
\ntotdeauna, o tem` secundar`<br />
de cercetare pentru istoriografia<br />
rom#neasc` comparativ, spre<br />
exemplu, cu istoria Transilvaniei,<br />
acest fenomen reflect#nd parc`<br />
marginalitatea geografic`, dar [i<br />
politic` a acestui str`vechi teritoriu<br />
rom#nesc. Dac` \nainte de 1989<br />
motivele acestei atitudini sunt lesne<br />
de \n]eles, dup` 1989, \n<br />
circumstan]e geopolitice relativ<br />
schimbate, este mai greu de \n]eles<br />
de ce nu a avut loc o recuperare<br />
real` \n acest domeniu.<br />
Nici din punctul de vedere al<br />
istoriografiei militare lucrurile nu stau<br />
diferit. |n cazul R`zboiului de<br />
|ntregire, Campania din 1919 din<br />
Transilvania [i Ungaria s-a bucurat<br />
de aten]ia multor cercet`tori, \n timp<br />
ce opera]iile militare dintre Prut [i<br />
Nistru care, este adev`rat, au fost<br />
mult mai pu]in spectaculoase, dar la<br />
fel de importante pe plan politicomilitar<br />
nu au constituit subiectul unor<br />
cercet`ri speciale.<br />
Lucrarea generalului de brigad`<br />
dr. Dumitru Seserman reprezint` o<br />
\ncercare temerar` de explorare a<br />
unui domeniu istoriografic mai pu]in<br />
cercetat.<br />
Autorul prezint` contextul socialpolitic<br />
din Rusia anului 1917 c#nd, \n<br />
plin proces de destr`mare a<br />
62<br />
Armata rom#n` \n Basarabia<br />
structurilor statale ]ariste, locuitorii<br />
Basarabiei [i-au creat propriile<br />
institu]ii politice \n v#ltoarea luptei<br />
pentru \ndeplinirea aspira]iilor<br />
na]ionale legitime. Procesul de<br />
destr`mare a armatelor ruse de pe<br />
frontul rom#nesc este prezentat pe<br />
larg [i, cu ajutorul unui bogat material<br />
documentar, sunt descrise \n detaliu<br />
m`surile luate de Marele Cartier<br />
General rom#n \n ultimele luni ale<br />
anului 1917 pentru z`d`rnicirea<br />
\ncerc`rilor trupelor ruse bol[evizate<br />
de a declan[a o revolu]ie comunist`<br />
la Ia[i, dup` modelul deja patentat la<br />
Petrograd.<br />
Referitor la intrarea trupelor<br />
rom#ne \n Basarabia, la \nceputul<br />
anului 1918, fapt prezentat de unii<br />
drept o ocupa]ie militar`, autorul<br />
precizeaz`, pe baza documentelor,<br />
c` armata rom#n` a fost solicitat` s`<br />
intervin` pentru men]inerea ordinii<br />
General de brigad` dr.<br />
Dumitru SESERMAN,<br />
Ac]iunile armatei rom#ne \n spa]iul<br />
dintre Carpa]ii Orientali [i Nistru<br />
(1917-1920),<br />
Bucure[ti, Editura Universit`]ii<br />
Na]ionale de Ap`rare, 2004.<br />
publice \ntr-un teritoriu c`zut prad`<br />
anarhiei create de bandele de solda]i<br />
ru[i \n retragere.<br />
Un fapt istoric mai pu]in cunoscut<br />
este adus la lumin` de c`tre autor [i<br />
anume campania din 1920 a Diviziei<br />
8 Infanterie \n Pocu]ia, nume cu<br />
puternic` rezonan]` istoric` \n<br />
mentalul rom#nesc, ac]iune<br />
\ntreprins` de comun acord cu<br />
guvernul polonez. Autorul<br />
demonstreaz` c` aceast` campanie<br />
a fost o adev`rat` misiune de<br />
men]inere a p`cii avant la lettre,<br />
realiz#nd o paralel` \ntre<br />
evenimentele din 1920 [i misiunile<br />
armatei rom#ne, dup` 1989, din<br />
Angola sau Afghanistan.<br />
Cooperarea unit`]ilor Corpului 5<br />
Armat` rom#n cu trupele aliate<br />
(franceze, grece[ti, poloneze) care<br />
luptau, \n primavara anului 1919,<br />
\mpotriva Armatei Ro[ii \n regiunea<br />
Odessei, un alt episod ignorat de<br />
„istoria oficial`“, este prezentat`<br />
am`nun]it, subliniindu-se rolul<br />
armatei rom#ne \n ap`rarea frontierei<br />
de pe Nistru.<br />
|n cuprinsul lucr`rii, pe l#ng`<br />
descrierea opera]iunilor militare,<br />
autorul analizeaz` [i transform`rile<br />
structurale ale organismului militar<br />
rom#nesc, \n special de-a lungul<br />
anului 1918 c#nd, \ntr-o perioad`<br />
relativ scurt` – c#teva luni – armata<br />
rom#n` a fost demobilizat` conform<br />
prevederilor Tratatului de pace de la<br />
Bucure[ti din 24 aprilie/7 mai 1918,<br />
dar, \n paralel, s-au creat premisele<br />
pentru o remobilizare rapid` a o[tirii<br />
pentru ca statul rom#n s` aib`<br />
capacitarea militar` de a continua<br />
efortul de r`zboi \n noile circumstan]e<br />
politice ap`rute dup` \nfr#ngerea<br />
Puterilor Centrale.<br />
Volumul este \nso]it de un bogat<br />
corp de anexe <strong>format</strong> din h`r]i [i<br />
documente extrem de utile pentru<br />
\n]elegerea evenimentelor. Se<br />
remarc` prezen]a unor documente<br />
foarte importante cum ar fi, de<br />
exemplu, Instruc]iunile cu privire la<br />
linia de purtare a trupelor deta[ate \n<br />
Basarabia (anexa 14), Adresa<br />
Consiliului Na]ional Rom#n din<br />
Bucovina c`tre generalul Iacob Zadic<br />
(anexa 28), Ordonan]a nr. 2 din 4/17<br />
noiembrie 1918, emis` de<br />
Comandamentul armatei rom#ne din<br />
Bucovina (anexa 30) [.a., documente<br />
care dovedesc, o dat` \n plus, c`<br />
armata rom#n` nu a intrat \n<br />
Basarabia [i Bucovina ca for]` de<br />
ocupa]ie.<br />
Ne exprim`m speran]a ca aceast`<br />
lucrare va constitui un punct de<br />
pornire pentru noi direc]ii de<br />
cercetare \ntr-un perimetru istoric<br />
care, din varii motive, a r`mas \ntr-o<br />
zon` de penumbr` din punctul de<br />
vedere al cercet`rii. <br />
<br />
Lucian DR~GHICI<br />
1 (27) 2005 document
In memoriam Aurelian Sacerdo]eanu<br />
Recent ap`rut, nr. 1-2/2004 (an LXXXI, vol. LXVI) al<br />
„Revistei Arhivelor“ con]ine dou` consistente „dosare“, intitulate<br />
In memoriam Aurelian Sacerdo]eanu [i {tefan cel Mare –<br />
500. Sumarul este completat cu valoaroase studii de arhivistic`<br />
[i de istorie. Studiile au fost semnate istorici cunoscu]i,<br />
cum ar fi acad. {tefan {tef`nescu, Corneliu-Mihai Lungu,<br />
Maria Dogaru, Silvia V`tafu-G`itan, Georgeta Filitti [i Mioara<br />
Anton. Studiilor li se adaug` documente medievale muntene<br />
inedite, din secolul al XVII-lea, din perioada domnilor Radu<br />
{erban, Alexandru Coconul [i Leon Tom[a, precum [i de o<br />
dare de seam` privind Congresul Interna]ional al Arhivelor de<br />
la Viena, din 23-29 august 2004, semnat` de Tudor R`]oi.<br />
Un util [i interesant studiu despre arhivarea po[tei <strong>electronic</strong>e<br />
semneaz` Bogdan-Florin Popovici. De urm`rit pentru<br />
ceea ce \nseamn` complexitatea procesului de in<strong>format</strong>izare<br />
a arhivelor, adic` adev`ratul viitor al memoriei noastre colective.<br />
Din paginile revistei reiese un lucru clar: Alexandru<br />
Sacerdo]eanu, pe lâng` statutul de cel mai bun specialist<br />
român în arhivistic`, îl are [i pe acela de creator de [coal`. Iar<br />
aceasta dovede[te c` arhivele sunt pe mâini bune.<br />
Un „RIM“ de la R`s`rit<br />
Am semnalat, \n num`rul trecut (ca [i în cel de fa]`), lucr`ri<br />
ale speciali[tilor ru[i. Revenim, de acest` dat` prezent#nduv`<br />
revista de istorie militar` „Voenno-istoriceskii jurnal“, editat`<br />
de Ministerul Ap`r`rii din Federa]ia Rus`, „sora“ moscovit` a<br />
„Revistei de istorie militar`“ (RIM) care apare, la noi, sub egida<br />
Institutului pentru Studii Politice de Ap`rare [i Istorie Militar`.<br />
Bogat` în con]inut [i editat` în condi]ii grafice de calitate,<br />
revista con]ine studii valoroase scrise de speciali[ti<br />
recunoscu]i. Unul dintre aceste studii este cel al lui V.V.<br />
Kapistka referitor la importul de tehnic` militar` de avia]ie,<br />
realizat de URSS \n ajunul celui de Al Doilea R`zboi Mondial<br />
(Importul de avioane al URSS dinaintea celui de Al Doilea<br />
R`zboi Mondial, „Voenno-istoriceskii jurnal“, nr. 535/11,<br />
noiabr\ 2004, pp. 24-29). Autorul, pe baza noilor documente<br />
provenite din arhivele militare ruse [i ale ultimelor cercet`ri ale<br />
speciali[tilor militari, descrie structura importului de tehnic` de<br />
avia]ie a URSS de pân` în 1941 [i analizeaz` influen]a pe<br />
care acesta a avut-o, ulterior, asupra procesului postbelic de<br />
organizare a for]elor militare aeriene ale Armatei Ro[ii. Opinia,<br />
potrivit c`reia cooperarea militar` sovieto-german` din perioada<br />
interbelic` a exclus factorul occidental din politica extern`<br />
a URSS este infirmat` de acest studiu. „A[ considera ca fiind<br />
incorect` îndreptarea tuturor comenzilor noastre c`tre<br />
Germania“, i-a comunicat M.M. Litvinov lui Stalin, în 1937. Ca<br />
urmare, liderul sovietic a l`rgit cooperarea militar` cu statele<br />
din „lag`rul capitalist“, îndeosebi cu Statele Unite, iar achizi]iile<br />
de tehnic` militar` de avia]ie au continuat pentru mult timp, în<br />
pofida rela]iei pe care URSS o avea cu Germania. Lectorul<br />
sper` ca aceast` revist`, pe cât de interesant`, pe atât de<br />
necesar`, s` se afle constant \n aten]ia istoricilor români. |n<br />
ceea ce \l prive[te, va face tot ceea ce \i st` \n putin]` pentru<br />
a semnala m`car unele articole.<br />
Bastonul din rani]`<br />
Doldora de informa]ii [i cu ilustra]ie atent aleas`, \n mare<br />
parte inedit`, Buletinul Muzeului Militar Na]ional, nr. 2/2004<br />
(redactor responsabil de num`r Viorica Neagu), reflect` paleta<br />
larg` de preocup`ri ale speciali[tilor acestei importante<br />
institu]ii de cultur`, care conserv` at#t de bine tradi]iile armatei<br />
rom#ne, de la elemente de arheologie medieval` la teme de<br />
istorie modern` [i contemporan`, de la descrierea unor piese<br />
document 2005 1 (27)<br />
arheologice descoperite la mari ad#ncimi (de v`zut, \n acest<br />
sens, articolul lui Sorin-Maxim Ursu, despre dou` bombarde,<br />
dat#nd, probabil, din secolul al XVI-lea, g`site, recent, \n<br />
Marea Neagr`) sau a armamentului din \nzestrarea armatei<br />
rom#ne, \n diferite perioade istorice, p#n` la ample studii cu<br />
subiecte dintre cele mai variate (istoricul armatei otomane<br />
\ntre anii 1869-1877 sau cariera militar` a primilor doi regi ai<br />
Rom#niei, Carol I [i<br />
Ferdinand I).<br />
Un interesant<br />
studiu este acela al<br />
Corneliei König dedicat<br />
„istoriei“ bastonului<br />
de mare[al<br />
\n Rom#nia. Primul<br />
care a avut onoarea<br />
de a primi bastonul<br />
de mare[al a fost<br />
regele Ferdinand I,<br />
la 1 Decembrie 1918,<br />
la vremea aceea<br />
doar momentul intr`rii<br />
triumfale a familiei<br />
regale [i a autorit`]ilor<br />
civile [i militare \n<br />
Capital`, ulterior o zi<br />
fundamental` \n istoria<br />
poporului rom#n,<br />
prin evenimentele<br />
decisive pentru destinul unit`]ii na]ionale, desf`[urate la Alba<br />
Iulia. Muzeul Militar Na]ional mai p`streaz` \n patrimoniul s`u<br />
doar bastonul de mare[al al autorului „Manevrei de la<br />
Fl`m#nda“, Alexandru Averescu (are o istorie interesant`<br />
acest baston, pentru c` ajunge la Muzeu abia \n 1960, c#nd<br />
este confiscat de organele Ministerului Afacerilor Interne de la<br />
un particular, pe numele s`u… Ion Iliescu!) [i cartea de<br />
mare[al original` a lui Constantin Prezan. Un alt baston de<br />
mare[al al Rom#niei se afl` la Muzeul Funda]iei<br />
Karagheorghevici din Oplenac (Uniunea Serbia [i<br />
Muntenegru), primit de regele Aleksandru I al Iugoslaviei, care<br />
fusese c`s`torit cu principesa M`rioara, fiica regelui<br />
Ferdinand I [i a Mariei.<br />
C`ru]e… la secret!<br />
revista revistelor<br />
Studii [i materiale de istorie contemporan`, serie nou`,<br />
volumul III, 2004, publica]ie editat` de Academia Rom#n` prin<br />
Institutul de Istorie „Nicolae Iorga“, are un sumar bogat din<br />
care v` re]inem aten]ia asupra studiului semnat de Dana<br />
Beldiman [i Florin {perlea, dedicat implic`rii militarilor \n<br />
politic` \ntre anii 1918-1965, [i amplei analize realizate de<br />
Lucian Leu[tean despre a[a-zise „noi“ puncte de vedere<br />
privind finalul Primului R`zboi Mondial, venite mai cu seam`<br />
din partea unor speciali[ti \n rela]ii interna]ionale care, spre<br />
deosebire de istorici, „planeaz`“ cu o u[urin]` discutabil`<br />
peste subiecte sensibile, \ncerc#nd s` fac` viabile teoriile proprii.<br />
C#t de bine reu[esc \n demersul lor r`m#ne de v`zut/citit.<br />
Alina Ilinca [i Liviu Marius Bejenaru aduc \n prim-plan un<br />
subiect important pentru un regim totalitar, precum cel comunist<br />
\n Rom#nia: secretul de stat [i cum a fost el p`zit \n<br />
perioada \n care Gheorghiu-Dej a de]inut puterea suprem`.<br />
Cu g#ndul la „imperiali[tii“ care doreau s` sustrag` marile<br />
secrete tehnologice ale unei ]`ri spoliate de Uniunea<br />
Sovietic`, la noi, \n anii ’50, p#n` [i ni[te c`ru]e, e drept, frumos<br />
vopsite, p`r`site \n curtea unei fabrici, trebuiau ascunse<br />
cu grij`, fiind „lucr`ri secrete“ care puteau fi… observate! Nu e<br />
deloc de mirare, a[adar, c` „tr`g`toarele de cizme“ erau tot…<br />
la secret, \n planul special! Interesante vremuri!<br />
LECTOR<br />
63
studii/documente<br />
Contents<br />
Warsaw Treaty: from Unity to Tensions (Florin Constantiniu, PhD) Anatoli Gribkov's<br />
Memoirs. Romania, Soviet Union and the Warsaw Pact (Lauren]iu Constantiniu) In<strong>format</strong>ion<br />
about Romania in General Jan Sejna's Memoirs (Florin Constantiniu, PhD) 1958. The Warsaw<br />
Pact and Peace's Rhetoric (Lucian Dr`ghici) A Decade from the First NATO's Extension. An<br />
Anniversary under Observation (Colonel Petre Otu, PhD) November 1962. Romania proposed<br />
the Amending of the Secret Additional Protocol of the Warsaw Pact (Major Petre Opri[) General<br />
Maiorov's Memoirs. A New Testimony about the Role of the Soviet Factor in Czechoslovakia<br />
(Aleksandr S. St#kalin, Russian Federation) „In 1968, the Romanian Armed Forces were<br />
prepared to defend the country“, interview with general (ret) Ion Gheorghe How was disolved<br />
the Warsaw Treaty (Major Florin {perlea, PhD) „The Warsaw Treaty was Necessary“, interview<br />
with general (ret.) Constantin Olteanu The Avatars of the Archives Fund (Colonel Alexandru<br />
O[ca, PhD) <br />
Sommaire<br />
Traité de Varsovie: de l’unité aux tensions (prof. univ. dr. Florin Constantiniu) Mémoires du<br />
maréchal Gribkov. Roumanie, URSS et le Pacte de Varsovie (assist. univ. Lauren]iu Constantiniu)<br />
Renseignements sur la Roumanie dans les mémoires du général Jan Sejna (prof. univ. dr. Florin<br />
Constantiniu) 1958. Traité de Varsovie et la rhétorique de la paix (Lucian Dr`ghici) Une<br />
décenie depuis la prèmiere extension de l’OTAN. Anniversaire en observation (colonel dr. Petre<br />
Otu) La Roumanie propose la modification du Protocole additionnel secret cu Traité de Varsovie<br />
(commandeur Petre Opri[) «Le printemps de Prague» dans la vision du général A.M. Maiorov<br />
(Aleksandr S. St#kalin, Fédération Russe) «En 1968 l’armée roumaine était prête à défendre le<br />
pays», interview accordée par le général (r) Ion Gheorghe Comment a-t-on dissout le Traité de<br />
Varsovie (commandeur dr. Florin {perlea) «Le Traité de Varsovie était nécessaire», interview<br />
accordée par le général (r) Constantin Olteanu Avatars d’un fonds d’archives (colonel dr.<br />
Alexandru O[ca) <br />
Inhalt<br />
Warschauer Vertrag: von Einheit zu Spannung (Florin Constantiniu) Marschalls Gribkov<br />
Memoiren. Sowjetunion und der Warschauer Pakt (Universitätsassistent Lauren]iu Constantiniu)<br />
Angaben über Rumänien in den Memoiren von General Jan Sejna (Florin Constantiniu) 1958.<br />
Warschauer Vertrag und die Friedensredekunst (Lucian Dr`ghici) Ein Jahrzehnt seit dem ersten<br />
NATO-Erweiterung. Ein Jahrestag unter Beobachtung (Oberst Dr. Petre Otu) Rumänien stellt<br />
die Abänderung des zusätzlichen Geheimprotokolls des Warschauer Vetrags vor (Major Petre<br />
Opri[) „Der Frühling in Prag“ aus dem Sehenspunkt des Generals A.M. Maiorov (Aleksandr<br />
St#kalin) „1968 war die rumänische Armee bereit, sich das Land zu verteidigen“, ein Interview<br />
mit dem General (d.R.) Ion Gheorghe Wie der Warschauer Vertrag abgeschafft wurde (Major<br />
Dr. Florin {perlea) „Der Warschauer Vertrag war erforderlich“, Interview mit dem General (d.R.)<br />
Constantin Olteanu Die Geschichte eines Archivsbestandes (Oberst Dr. Alexandru O[ca) <br />
64<br />
1 (27) 2005 document