- Page 1 and 2: VIRGILIU CONSTANTINESCU-GALICENI SO
- Page 3: UNIVERSITATEA SPIRU HARET FACULTATE
- Page 7: CUPRINS 1. Argument pentru o sociol
- Page 11 and 12: şi care beneficiază de circumstan
- Page 13 and 14: de către ei a aceloraşi „soluŃ
- Page 15 and 16: obiecte unice şi nu iau în consid
- Page 17 and 18: din sate şi oraşe şi deci caută
- Page 19 and 20: sau o comuniune de suflete născute
- Page 21 and 22: şi psihologie” 1 , din SUA, se m
- Page 23 and 24: temei primordial „voinŃa reflect
- Page 25 and 26: (B) VoinŃa reflectată → societa
- Page 27 and 28: fie printr-un soi de „danie” c
- Page 29 and 30: este „de o importanŃă secundar
- Page 31 and 32: ordin etnic, dar mai ales rasiale,
- Page 33 and 34: După sociologul american, comunita
- Page 35 and 36: „Pe plan general, nu foarte mult,
- Page 37 and 38: personalitate, iar mai apoi de apti
- Page 39 and 40: Trăsăturile de bază ale „mişc
- Page 41 and 42: Domeniilor” (cuprinzând clasific
- Page 43 and 44: condiŃiuni noi de viaŃă, depinde
- Page 45 and 46: În ceea ce priveşte „acŃiunea
- Page 47 and 48: (5) ducerea la bun sfârşit a unei
- Page 49 and 50: programelor din trecut şi prezent
- Page 51 and 52: ol important în dezvoltarea comuni
- Page 53 and 54: dar experienŃa pozitivă ar trebui
- Page 55 and 56: 16) ToŃi oamenii din ariile supuse
- Page 57 and 58: origine şi să combată rasismul
- Page 59 and 60:
comportamentelor diferenŃiate” 1
- Page 61 and 62:
fie semnificative pentru zonele soc
- Page 63 and 64:
printre specialişti, utilizează o
- Page 65 and 66:
la domeniul rural şi fără vreo i
- Page 67 and 68:
producŃie, în care funcŃiile eco
- Page 69 and 70:
Concluziile pot să apară în urma
- Page 71 and 72:
- comunităŃi mixte (niciun sector
- Page 73 and 74:
majoritatea familiilor se întreŃi
- Page 75 and 76:
activ, adunând în jurul său spec
- Page 77 and 78:
simulări pe calculator, pentru toa
- Page 79 and 80:
enefice ale realizării neoruralism
- Page 81 and 82:
aceeaşi perioadă, cu reglementăr
- Page 83 and 84:
aceleaşi „denominări” şi und
- Page 85 and 86:
La noi, în schimb, localităŃile
- Page 87 and 88:
Într-o intenŃie de exhaustivitate
- Page 89 and 90:
contrazice unele sociologii clasice
- Page 91 and 92:
Cultura societăŃilor tradiŃional
- Page 93 and 94:
Satele tradiŃionale - arată autor
- Page 95 and 96:
contribuŃia la dezvoltarea economi
- Page 97 and 98:
predecesori, adică pe Richard Cant
- Page 99 and 100:
cercetările Şcolii spaŃialiste g
- Page 101 and 102:
definirea unui ansamblu de linii ge
- Page 103 and 104:
sociologia comunităŃilor urbane
- Page 105 and 106:
Specialiştii estimează că struct
- Page 107 and 108:
Fiecare regiune este un subsistem c
- Page 109 and 110:
se regăseşte şi astăzi, atât
- Page 111 and 112:
spunea gânditorul american - câŃ
- Page 113 and 114:
- infrastructura, ca parte a resurs
- Page 115 and 116:
antreprenorii ca fiind persoanele c
- Page 117 and 118:
scopului, în timp ce pentru antrep
- Page 119 and 120:
înŃelesuri solide ale clientelei
- Page 121 and 122:
francez - este consecinŃa „drago
- Page 123 and 124:
În statut, însă, se preconiza c
- Page 125 and 126:
populaŃiei săseşti”, s-au înf
- Page 127 and 128:
eprezentând 47% din totalul cooper
- Page 129 and 130:
capitalului” îşi află originea
- Page 131 and 132:
formulat chemarea programatică pot
- Page 133 and 134:
efortul dezvoltării şcolii român
- Page 135 and 136:
Or, prin intervenŃia impunătoare
- Page 137 and 138:
„idealul de dreptate socială”,
- Page 139 and 140:
Alex. I. Cuza, iar cealaltă edicta
- Page 141 and 142:
„pozitivatoare” şi-i releva ur
- Page 143 and 144:
societate, trebuia să iasă din st
- Page 145 and 146:
cunoscutele asociaŃii simple, în
- Page 147 and 148:
efectueze gradual, pornind de la in
- Page 149 and 150:
oameni cu o tehnică productivă es
- Page 151 and 152:
implică existenŃa unui bilanŃ al
- Page 153 and 154:
fiziologic al organismelor vii şi
- Page 155 and 156:
producŃie subordonează acŃiunii
- Page 157 and 158:
viitorului său, dar acestea au un
- Page 159 and 160:
Anticipat şi pregătit încă de l
- Page 161 and 162:
Încă în anul 1962, Consiliul Com
- Page 163 and 164:
2) Cheltuieli pentru resursele uman
- Page 165 and 166:
economic) şi zone rurale în dific
- Page 167 and 168:
Ca resort al „Planului NaŃional
- Page 169 and 170:
Pentru noi, românii, aderarea la U
- Page 171 and 172:
s-a înstrăinat un imens „patrim
- Page 173 and 174:
au generat „schimbarea”, dar au
- Page 175 and 176:
publici locali sau cei care doreau
- Page 177 and 178:
apreciază că spaŃiul rural europ
- Page 179 and 180:
cu beneficiarul şi cu ordinea de p
- Page 181 and 182:
Ca şi contemporanul său menŃiona
- Page 183 and 184:
Pornind de la aceste premise de pri
- Page 185 and 186:
În ceea ce priveşte Ńările din
- Page 187 and 188:
exprimând şi în acest caz distan
- Page 189 and 190:
înseamnă muncă 1 , iar „...dur
- Page 191 and 192:
Totodată, formarea şi dezvoltarea
- Page 193 and 194:
gravitează atât viaŃa sa public
- Page 195 and 196:
O influenŃă benefică ar putea-o
- Page 197 and 198:
soŃului său şi renunŃa total la
- Page 199 and 200:
din ceremonialul cultului religios
- Page 201 and 202:
InterdicŃii aspre, precum şi cult
- Page 203 and 204:
şi nici pentru a genera acel atât
- Page 205 and 206:
În capitolul intitulat „Autorita
- Page 207 and 208:
dintâi. Într-un fel, familia era
- Page 209 and 210:
elevă „… cum şi în ce mod fa
- Page 211 and 212:
familia printr-o perspectivă integ
- Page 213 and 214:
Totodată, documentul menŃionat co
- Page 215 and 216:
locul de muncă al lucrătoarelor g
- Page 217 and 218:
este şi o comunitate de muncă, ce
- Page 219 and 220:
parte a activităŃii sale viaŃa p
- Page 221 and 222:
concretului şi - prin urmare - se
- Page 223 and 224:
Astfel, una dintre ele, cea rurală
- Page 225 and 226:
un cămin conjugal şi urmează a-
- Page 227 and 228:
Marica 1 . Din punctul nostru de ve
- Page 229 and 230:
dominată de ,,vindere” şi de ,,
- Page 231 and 232:
f) o altă formă de familie este f
- Page 233 and 234:
Semnul grafic al tipului IV: + Tipu
- Page 235 and 236:
parafrazându-l pe Durkheim şi re
- Page 237 and 238:
„perspectivă procesuală” 1 î
- Page 239 and 240:
identităŃii. Cele patru procese -
- Page 241 and 242:
adaugă Parsons - societatea integr
- Page 243 and 244:
Există însă şi cercetări care
- Page 245 and 246:
condiŃii sensibil diferite de cele
- Page 247 and 248:
Legăturile maritale - după Lawren
- Page 249 and 250:
Într-o altă lucrare editată mai
- Page 251 and 252:
În fine, un ultim palier în care
- Page 253 and 254:
activităŃi specifice acesteia. Cu
- Page 255 and 256:
gospodăreşti rămân pe mâini pr
- Page 257 and 258:
este o unitate economică în care
- Page 259 and 260:
ale copilăriei sunt urmarea modali
- Page 261 and 262:
constituite din lanŃuri de comport
- Page 263 and 264:
aceste reguli şi depăşeşti pato
- Page 265 and 266:
• Capacitatea de a oferi dragoste
- Page 267 and 268:
5. ECOLOGIA RURALǍ „Ecologia era
- Page 269 and 270:
sub diferite forme - la nivel de me
- Page 271 and 272:
personalitate aparte; Indienii - sc
- Page 273 and 274:
Ei au adăugat că Ńinuturile sudi
- Page 275 and 276:
Cel care i-a dat denumirea, şi dec
- Page 277 and 278:
Pravila de Codru, în Bucovina, dat
- Page 279 and 280:
de reflecŃie umană atât extensiv
- Page 281 and 282:
patrimoniului constituit din flora
- Page 283 and 284:
În fine, lucrările de specialitat
- Page 285 and 286:
Fiecare unitate şi mai ales fiecar
- Page 287 and 288:
„politicile de mediu”. În acel
- Page 289 and 290:
productivă în armonie cu natura 1
- Page 291 and 292:
Printre raŃiunile care stau la baz
- Page 293 and 294:
În fine, se menŃionează necesita
- Page 295 and 296:
conŃinuturi multiple: sociale, eco
- Page 297 and 298:
previi poluarea, decât să repari,
- Page 299 and 300:
În ceea ce priveşte „datul”,
- Page 301 and 302:
controlul ştiinŃei de către inst
- Page 303 and 304:
procese integrate de natură fizic
- Page 305 and 306:
agroecosisteme, care au stat la baz
- Page 307 and 308:
Cercetările de specialitate însă
- Page 309 and 310:
organismului pot fi reduse în ce p
- Page 311 and 312:
pentru echilibrele ecologice ale ec
- Page 313 and 314:
ezonator al acestuia. „O nouă pa
- Page 315 and 316:
din urmă, cunoştinŃele, când,
- Page 317 and 318:
managementului” 1 organizat, prin
- Page 319 and 320:
procese şi evenimente din natură,
- Page 321 and 322:
locale în domeniul protecŃiei med
- Page 323 and 324:
măsoare şi să cumpănească sila
- Page 325 and 326:
cultură - nu reprezintă o elabora
- Page 327 and 328:
eprezintă totalitatea valorilor, n
- Page 329 and 330:
substanŃiale, printre care cea mai
- Page 331 and 332:
nesemnificativă, în raport cu ace
- Page 333 and 334:
„regulile creaŃiei artistice”,
- Page 335 and 336:
creaŃiile muzicale, coregrafice ş
- Page 337 and 338:
desăvârşite” 1 . El distingea
- Page 339 and 340:
în interesul universal al epocii n
- Page 341 and 342:
„Şcolii Ardelene” şi prin can
- Page 343 and 344:
Imitând eclogele lui Vergiliu sau
- Page 345 and 346:
„răzbată”, şi nu să se „a
- Page 347 and 348:
cultura pe care au adus-o cu ei era
- Page 349 and 350:
durată în spaŃiu. Realitatea lui
- Page 351 and 352:
două rânduri i-au cerut să facil
- Page 353 and 354:
Legat organic de pământul lucrat
- Page 355 and 356:
„… întâmplări politice sau m
- Page 357 and 358:
Bardul de la Mirceşti considera cu
- Page 359 and 360:
de rătăcire, având de altfel tot
- Page 361 and 362:
La sfârşitul secolului al XIX-lea
- Page 363 and 364:
„moralizeze” clasa politică co
- Page 365 and 366:
se mai regăseşte în tradiŃie, s
- Page 367 and 368:
dintre „tradiŃie şi modernitate
- Page 369 and 370:
„Matca stilistică populară şi
- Page 371 and 372:
într-unele din ele ne vom sili a c
- Page 373 and 374:
ireductibil la produse literare ale
- Page 375 and 376:
dacă exprima o „pseudo-morfoză
- Page 377 and 378:
întrucât ele au o fundamentare ra
- Page 379 and 380:
trăirea contemporană şi deci nem
- Page 381 and 382:
Motivele populare vor fi permanente
- Page 383 and 384:
eflecte în totalitate zonele folcl
- Page 385 and 386:
la modul în care ele au fost plăs
- Page 387 and 388:
produsele culturii „tehnicizate
- Page 389 and 390:
E necesar a nu se ignora „modelul
- Page 391 and 392:
BIBLIOGRAFIE SELECTIVĂ 1. P.A. Sor