RA POP11,111A - upload.wikimedia....
RA POP11,111A - upload.wikimedia....
RA POP11,111A - upload.wikimedia....
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>RA</strong> <strong>POP11</strong>,<strong>111A</strong><br />
ROMANA<br />
DE<br />
DR. M. GASTER.<br />
CU UN APENDICE :<br />
VOROAVA CA<strong>RA</strong>MANTILOR CU .4LEXANDRU <strong>111A</strong>CHEDON<br />
A<br />
4<br />
de NICOLAE CpSTIN.<br />
I. H.<br />
BUCURESCI<br />
1G. II1ATMA.NN, I.II-3R<strong>RA</strong>IZ I:flITOR<br />
74, CALEA VICTOR1E1, 74.<br />
1883.
IITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR A ROfiNi
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR<br />
ROMANA<br />
DE<br />
Dr. M. G ASTER.<br />
CU UN APENDICE :<br />
VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR CU ALEXANDRU MACHEDON<br />
de NICOLAE COSTIN<br />
.=1,<br />
BUCURETI<br />
IG. HAIMANN, LIB<strong>RA</strong>R- EDITOR<br />
74, Calea Vietoriel, 74.<br />
1883.<br />
-
Toate drepturile reservate.<br />
TYPOG<strong>RA</strong>FIA CURTII REGALE, PROP. F. G 6 BL F I I<br />
12, Pasagiul Roman, 12.
PRECUVANTARE<br />
Cartea aceasta, la care am lucrat in curs de<br />
ma' multi ani, atat aci cat si in strainatate, are<br />
ca stop principal, modificarea opiniunei generale<br />
in favoarea noastra, despre starea culturala<br />
a poporului Roman, adica de a arata ca poporul<br />
nostru sta pe aceeasi tnaltime a culture', pe<br />
care stau cele alte popoare ale Occidentului.<br />
Poporul Roman nu s'a isolat .de on<br />
ce con-<br />
tact cu cele alte popoare si nu s'a hramt in cursul<br />
secolilor cu faramituri, eazute de pe masa<br />
anticitatei clasice. Din potriva vedem pe poporul<br />
Roman intr'o vecinica miscare, desvoltand<br />
o energie intelectuala, cum e proprie tuturor
VI PRECUVANTARE<br />
popoarelor pline de viiata si de viitor. Poporul<br />
Roman a sezut la aceeasi mass, de o potriva cu<br />
toate cele alts popoare moderne, s'a hranit cu<br />
acelasi nutriment, s'a adapat dintr' acelasi izvor,<br />
si «literatura populara romanaD formeaza o veriga<br />
in lantul de our ce leaga popoarele intre<br />
dansele.<br />
Noi din parte -ne ne simtim fericiti, ca ne<br />
a fost data descoperi, cel d'antaiu intr'o ast-fel<br />
de intindere, aceasta conaoara in literatura §i in<br />
inima Romanului. Dar multe si mari greutati<br />
am avut a intampina, pang a ajunge la scopul<br />
dorit. Am trebuit sa strang singur aceste carti<br />
si carticele, am trebuit sa descoper unu cate<br />
unu numeroasele manuscripts, de cad ne-am<br />
folosit aci, si a caror numar este foarte considerabil;<br />
caci mai pentru fie-care carte tiparita,<br />
am descoperit manuscripte anterioare, ba une-<br />
ori avem<br />
numai manuscripte; in sfarsit am tre<br />
buit sa'mi procur singur intregul material literar<br />
strain, care lipseste cu desavarsire in bibliotecele<br />
noastre. Noi pomenim toate aceste<br />
aci, pentru a da o rnsaisura adevarata aceluia, ce<br />
ar voi sä judece aceasta carte. La imensitatea<br />
materialului pe care '1 tractam aci , se poate<br />
lesne intampla, ca ne-a scapat din vedere o
PRECUVANTARE VII<br />
carte sau alta, cu toate ca am cautat a fi pe cat<br />
se poate de complect. Dar de at parte nu se<br />
va putea tagadui cartil de fate valoarea ce o are,<br />
printr'aceea ca am cercetat sI comunicat aci o<br />
sums de manuscripte, toate necunoscute pans<br />
acuma, afara de unu sau doua.<br />
Modul nostru de a considera si de a studia<br />
literatura populara, se deosibeste intr'un mod<br />
fundamental de toate cercetarile analoage facute<br />
in alte limbi; si pe cat stim, nu s'a incercat<br />
Inca nimene a grupa si a studia intreaga<br />
literatura populara a unul popor, mai cu seama<br />
dupa izvoarele el, si in legatura cu literatura<br />
altor popoare.<br />
Pe langa aceasta poate servi cartea noastra,<br />
ca un manual de literatura romans din secolul<br />
al XVIII, din epoca «decadentel literare,»<br />
cum se numeste acel secol de catre ace, ce nu<br />
s'au ocupat cu. cercetarea 1111, si au identificat<br />
starea politica cu starea literara. Din cercetarile<br />
noastre de aici, cari imbratiseaza numal o<br />
mica parte din miscarea literal% din acea epoca,<br />
reese tocmal contrariul. Poporul roman n'a amortit<br />
pe vremea aceea, cum se crede in general,<br />
ci activitatea si energia sa fireasca, s'a<br />
retras pe campul pacific al muselor.
VIII PRECIJVANTARK<br />
In desvoltgrile noastre generale noT dinadins<br />
am lasat loc la cercetArl ulterioare speciale,<br />
cAci ceea ce am dori noT maT presus de toate,<br />
este ca aceasta carte sl dea un nou impuls<br />
sere cercetarea si lucrarea ogoruluT intelenit<br />
al literatures romane, in care am tras noT a<br />
cuma o singur5, brazda.<br />
Bucurefti, Decemvrie 1882<br />
Dr. M. GASTER.
SCA<strong>RA</strong><br />
Pag.<br />
Introducere 1<br />
I. LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> ESTETICA 7-176<br />
Alexandria 7<br />
Varlaam si Ioasaf 32<br />
Syndipa . . .<br />
54<br />
Cele 12 vise ale lui Molter . .<br />
58<br />
Barac: Trei ghebo0 72<br />
Bertoldo 78<br />
Ha lima 92<br />
Archir si Anadam 104<br />
Ghenoveva 114<br />
Iliodor 126<br />
Filerot I, 3 i Antusa 129<br />
Dracul si Femeea 132<br />
Floarea Darurilor 138<br />
Zadic 145<br />
Literatura haiduceasca 147
X SCA<strong>RA</strong><br />
Peg.<br />
Aaron: Piram §.i Tisbe . . .<br />
148<br />
, Narti # Echo . . . . 14P<br />
A. Pann : 1 abule f i Istorioare . . 150<br />
. Povestea<br />
.<br />
vorbil.<br />
....<br />
. . . 155<br />
, $eziltoare la Tara . . 157<br />
.<br />
Tilu Buhoglinda. 160<br />
Nastratin Ho gea 164<br />
Aaron : Leonat fi Dorofata .<br />
. 168<br />
Cornicea Satelor 170<br />
Ispirescu : Snoave 171<br />
Wartic : Trel #reci 173<br />
Golescu : Snoave 174<br />
II. LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> ETICA 177-250<br />
Fabule 181<br />
Esop 185<br />
Proverbe 197<br />
Floarea Darurilor. 201<br />
Pilde iilosofegi 204<br />
Cilibi Moise 207<br />
Ghicitori 224<br />
Intrebeiri Fi raspunsuri . . 229<br />
III. LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> RELIGIOASA . . . 251 555<br />
Zidirea Lumei, Adam c4i Eva . . 260<br />
Pentru draci . . . ' . . . . 264<br />
Legenda despre lemnul crucil . . 284<br />
Cain si Avel, Lameh 291<br />
Legenda despre moartea Ica Cain 295<br />
Melhisedec 301<br />
Avram 307<br />
Moartea lui Avraam 311
SCA<strong>RA</strong> XI<br />
Pag.<br />
Moise 318<br />
Solomon 324<br />
Prorocirea &vilest . .<br />
337<br />
Ditramarea Ierusalimului si Legenda<br />
Proorocului Ieremia . . . . 340<br />
Christos. Pilat 349<br />
Pilat 353<br />
Apocalipsul ap. Pavel 357<br />
Epistolia Maicii Domnului, . . . 362<br />
Calettoria Maicii Domnului grin lad 362<br />
. . . . . ..<br />
Visul Maicii Domnului . . . . 366<br />
Epistolia Domnului nostru Isus<br />
Hristos<br />
. . 371<br />
. . . . . . . . .<br />
Legenda Duminicel .<br />
371<br />
382<br />
Legenda Vinerei<br />
Inv5.tatura p. 12 Vineri . 388<br />
Minunile Sf. Sisoe<br />
393<br />
Avestita aripa Satanel<br />
394<br />
Minunile SI. Sisoe<br />
397<br />
Cele 72 de nume<br />
401<br />
72 de nume ale lui Hs<br />
401<br />
72 (le nume a Precistii .<br />
404<br />
Descantecele . . 406<br />
...<br />
....<br />
lvrinunile Maicii Domnului . . . 430<br />
Vasilie cel nou . 439<br />
Judecata de pre urmd . .<br />
441<br />
Descoperirea Sf-tei<br />
. .....<br />
Liturghii<br />
445<br />
Intrebari si rdspunsuri . . . 449<br />
Cfintece . . 459<br />
Cdntece de stea<br />
460
XI[ SCA<strong>RA</strong><br />
Colinde<br />
pag.<br />
471<br />
Balade<br />
....<br />
474<br />
()rap . Irozi (Vicleim) .<br />
CartI de prevestiri ci de noroc .<br />
CARTI DE PREVESTIRI<br />
487<br />
490<br />
497<br />
Astrologhie 500<br />
Gromovnic 506<br />
Obrocirl de zile 510<br />
Progonosticon 512<br />
Coliadnic 514<br />
Trepetnic 517<br />
Zodiile<br />
CARTI DE NOROC.<br />
519<br />
Roata lul Solomon 523<br />
Oglinda norocului 527<br />
Bilete de plcicinte 529<br />
Fiziognomie . . .<br />
531<br />
Carte de visurI<br />
Doftoril<br />
Conclusiune. Basme<br />
Apendice . . .<br />
Adause qi 1ndreptAr1<br />
Indite . . . .<br />
532<br />
534<br />
544<br />
557<br />
571<br />
577-605<br />
Indicele manuscriptelor . . . 577<br />
Indicele tipciriturilor 579<br />
Indicele materielor . . . . . .<br />
593
I.<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> ESTETICA.<br />
--"%^@)(8-1,w,--
INTRODUCERE.<br />
.-4.0.0-...-<br />
Abia pe la inceputul secolului nostru s'a nascut un<br />
interes din ce in ce crescand pentru acea hteraturA<br />
odinioarA dispreuita §i adesea on batjocoriti. §i anatemizath.<br />
Literatura popularA , luatA in sensul cel mai<br />
intins, se poate defini camanifestareasufletuldf in cercul<br />
restrans, in care poporul sta in contact cu fenomenele<br />
vietei. Studiul acestor manifestari era un ce<br />
necunoscut in vremile, cand se contesta poporului<br />
dreptul individualitAtil; din momentul insa cand poporul<br />
ki veni in fire, consecinta naturals a fost .i este<br />
studiul mai de aproape al vieei sale intelectuale ; §i<br />
farmecul acestei literaturi nu consta in alt ceva decAt,<br />
in a urmAri modul cum poporul incearca a deslega<br />
eternele probleme ale vietii.<br />
AceastA rena§tere se datore§te in mare parte mi§aril<br />
romantice din Germania, care cea d'antaia a<br />
facut ca se se studieze mai d'aproape literatura me-<br />
Gager, lit, pop. rom. 1
2 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMAN.<br />
dievald , tot asa de putin considerata ca literatura<br />
populard. Aceste cercetari all avut de resultat recunoasterea<br />
legAturel ce esisfd intre literatura scrisd.<br />
medievald , si literatura nescrisd moderna , care a<br />
pAstrat une-ori cu o sfintenie admirabild productiunile<br />
timpurilor trecute. Asa face Herder cel d'Antaill colectiunea<br />
de cantece populare din toate literaturele ;<br />
Brentano a celor germane; Gorres studiaza cartile populare<br />
si fratii Grimm compun prima colectiune de<br />
basme , care a rd'mas ca model pandrin ziva de astdzi.<br />
Asa, studiandu-se acea literatura mai de aproape, s'a<br />
recunoscut necunostinta et ca una din causele neconsiderdrii<br />
el. Pe de alta parte istoricul acesteT literaluri<br />
mai prezinta si o alta cauzA a goanet ce a<br />
suferit in cursul evului mediu. Mind comoara tuturor<br />
stiinIelor poporuluT, dobandite atat prin proprid<br />
abstrantiune , cat si prin mostenire din taut in fiu , aceastd<br />
literaturd a pastrat si toate ,elementele vieteT<br />
intelectuale a seculelor trecute si stetea printr'aceasta<br />
in contrast cu biserica domnitoare si cu dogmele et De<br />
aceea in genere cartile asa numite eretice eraI, in<br />
adevaratul inteles al cuvantulni, cart)! populare, respandite<br />
chiar insusr de popor, care regasia in acele<br />
art!, sari credea a regAsi in ele, ceea ce stia deja mat<br />
inainte sail inchipuiri potrivite cu simtimantul sou si<br />
cu inteligenta sa.<br />
Precum dar intereseaz1 a observa, la desvoltarea<br />
copiluluT, asimilarea elementelor straine, pan, cand<br />
ajunge la o individualitate pronuntatd , tot asa de interesant<br />
'este dar a observa si viata poporuluT, care se<br />
oglindeste curat numal in aceea ce e produsul luT, pro-
INTRODUCERE 3<br />
venind adesea de la izvoare streine, multiple, absorbite<br />
i asimilate. Luand de aci o trasura luminoasa, de<br />
acolo a doua, i asa mai departe, ajungem a ne forma<br />
un centru luminos asupra originel §i desvoltarei literaturei<br />
populare, care rd,varsa apoi lumina sa §i asupra<br />
altor part! intunecoase, desvelindu-ne, ca sa zic a§a,<br />
tot mecanismul fantaziel poporului : ne aratd cum si<br />
pentru ce se bucura §i pentru ce plange poporul, cum<br />
el I§I zugrave§te eroii rezboaelor, eroil credintei , eroii<br />
intelepciun el.<br />
Ori ce popor este supus la inriurirl multiple din toate<br />
partite, cari toate las o urma mai mult sad mai putin<br />
de recunoscut in starea desvoltata in care ajunge<br />
°data. Este dar de un interes deosebit a urmari aceste<br />
inriurirl, a grata canalurile prin earl' as ajuns conceptiuni<br />
i idei straine la cutare §i cutare popor, a vedea<br />
cum a asimilat acel popor noul material ," a§a<br />
in cat a devenit proprietatea sa. Aceste consideratiuni<br />
as un caracter cosmopolit, cad ne due de la un popor<br />
la altul , colindand de la Anglia pans, la India §i Arabia,<br />
prin China §i Siberia, §i ce e mai curios ne desvelesc<br />
o saracie nea§teptata a fantaziei omenWi in<br />
nascocirea de idei §i de situation! not In genere sant<br />
numai putine elemente, cari, combinate in diferite moduel,<br />
constitue literatura populara , si prin urmare §i<br />
cercul vietei intelectuale al poporului este foarte restrans.<br />
In cercetarea de fats, care in forma el este cea d'antaia<br />
lucrare romans, imbrati§and toata literatura<br />
populard, vom incerca a o clasifica dupd vederea noastrd<br />
individuals §i a urmari fie care carte pans la cele
4 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMANI<br />
din urmg izvoare, argtand pe de o- parte, inrudirea<br />
in care std cu alte literature, sad izvorul probabil de<br />
unde a fost luatg, pe de alta, cum si intru-cat s'a asimilat,<br />
intru cat a influentat asupra poporului. P-<br />
Primul pas deja : (clasificarea, ne oferg greutAtt<br />
Nol impgrtim materialul a.sa de variat si tot de odata<br />
a.sa strans legat in diferitele elemente ale sale in : literatura<br />
religioasa, literatura eticd qiliteratura esteticei<br />
(romanticd). Sub literatura religioasa, luand cuvantul<br />
religios in sensul cel mai intins, fntelegem or-ce product<br />
popular scris, care se ocupg. de obiectele transcendentale<br />
: de toate obiectele bisericeT si ale credintel,<br />
si adieg : legende, apocrife, pove§ti, colinde, cantece<br />
de stea, descantece §i basme, find acestea tot asa de<br />
crezute ca §i legendele sfintilor ; apol egr '. de visuri,<br />
de noroc, gromovnice , zodiare, calindare, doftoriT,<br />
trepetnici, egrti ghicitoare, etc.<br />
Literatura eticg, care ne aratA ideile poporului asupra<br />
binelui si raului, se resume, in : proverbe, zicale<br />
si fabule.<br />
Infine clasa a treea, literatura esteticA sail romanflea,<br />
care nu este mai putin important, si mai putin<br />
bogatg de cat cele alte doue cuprinde carti ca :<br />
Alexandria, Varlaam si Ioasaf, Sindipa filosoful, Bertoldo<br />
si Bertoldino , Ghenoveva, Dracul qi femeia, Fi-<br />
Ierot si Antusa, Ierotocrit, Iliodor, Halima, Leonat §i<br />
Dorofata, Piram si Tisbe, Sofranim si Hariti, Vicleniile<br />
mesterului Perdaf, etc.<br />
Tot in aceea§i clash mai punem si `joco-seria, ca<br />
Tili-Buhoglinda, Pacalg, Cilibi Moise, Cornicea satelor,<br />
Romanul glumet, etc.
INT RODIJCERE<br />
Ca or ce clasificatiune are §i aceasta defectul, ca<br />
face sa creaza intr'un scop aimme, ce'l aratit numele<br />
dat unei ease, pe and caracterul general al literature<br />
populare este : lipsa de or ce scop pronuntat, set<br />
macar preconceput, ci, 'a posteriori, pentru orientarea<br />
mai lesne, am cautat o trasura caracteristick,<br />
dupe care am putut grupa surnele de carts, din care<br />
se compune.<br />
Dace insa aceasta clasificaiune are defectul ei, cu<br />
toate acestea dinteun alt punt de vedere a§ mantine-o,<br />
caci ea reprezinta cele trei straturi ce se pot observa<br />
in fie care literatura populara.<br />
Grupul intaiu reprezinta ideile cele vechi din timpii<br />
primordialt ai omenirel Si inchipuirile naturet, Inca vii<br />
de o vecinica fragezirrre ; pe langa aceasta mai reprozinta<br />
§i literatura adusa prin mijlocirea cre§tinismului,<br />
cate o data chiar necre§tina; dar toate mai mult sau<br />
mai pulin amalgamante; (num II in ceea ce prive§te basmele,<br />
pr,oblema nu este pe deplin deslegata). Aceasta<br />
literatura a modificat adesea on in mod foarte adanc<br />
credinfa poporulul, schimband obiectul credintei §i<br />
substituindu-1 printr'altul.<br />
Necontestabila proprietate a poporulul prin asimilare<br />
perfecta pare a fi grupul al duoilea, care cuprinde<br />
proverbele, dar ele sent rezultatele observatiunilor<br />
seculare, toate par ca se nasc pe fie care zi<br />
ca produsele mintii sanatoasec InfluenOnd ast-fel<br />
asupra judecalii.<br />
Necontestata proprietate strains este grupul al treilea,<br />
care nici nu pretinde a fi romanese, dar incetul<br />
cu incetul a devenit o parte din avutia literara a Roma-<br />
6
6 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANX<br />
nilor, influentand asuprafantaziei §i ajungand adesea<br />
din carte in viul graiu ca poveste sau snoavd. Cerceta<br />
rea acestui grup este mult mai ward, fiind-c, mai adesea<br />
putem da originalul din care s'a scos ,pe rumanie"<br />
precum este termenul tehnic, sau cel pu!in dam de o<br />
carte in totul analoaga din literatura nerumaneasca ;<br />
pe cand la cele alte grupurl cu incetu cu incetu s'au<br />
§ters urmele literare. Pe aceea §i not in cercetarea de<br />
fate, untie voila bit uriaufin izvoarele acesteiliteraturi<br />
Si influenta multipla ce a esercitat asupra poporulul,<br />
vom pleca de la acest din urma grup positiv pentru a<br />
ajunge la cel din urma mai obscur in originea sa. §i<br />
mai problematic in rezultatele gdsite. Tot a§a vom<br />
urma cu fie-care grup.
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> ESTETICA SAU ROMANTICA<br />
CARTER CEA D'ANTAIA SI CEA MAT IMPORTANTA DIN<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> ROMANTICA, ESTE FA<strong>RA</strong> INDOIALA :<br />
ALEXANDRIA<br />
Istoria lui Alexandru Machedon a esercitat tin farmec<br />
nespus asupra Paganilor, Evreilor, Cre§tinilor Si<br />
Musulmanilor din Asia, Africa §i Europa in curs de aproape<br />
1500 de aril. Alexandru sfarama in mod practic<br />
stavilele intre barbar §iElin, pe care Aristotel in geniul<br />
sad universal n'a putut ss le sfarame in mod teoretic<br />
§i ast-fel a treat Alexandra culturei §i literaturei eline,<br />
posibilitatea de a se intinde nemarginit in toate partile,<br />
§i de a esercita o influents roditoara de o importanO,<br />
vecinic universals. Tot ast-fel s'a respandit povestea<br />
despre persoana, faptele §i intamplarile sale peste<br />
stavilele nationalita0, hmbel, §i religiunei in toate<br />
tsrile unde a ajuns o raza a spiritului elfin. De la Egipt<br />
pans la Islanda, de la Persia pans la Spania all adoptat<br />
toate popoarele aceastg poveste, au potrivit-o modului<br />
for de a se gandi §i de a simti, au transformat-o
8 TaTE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
pururea , urmand gustului schimbator al vremurilor<br />
pana ce incetul cu incetul incepe a dispare inaintea<br />
istoriel critice si adeverite a luT Alexandru, dupa, o<br />
stapanire atat de lung. si atat de intaritA.<br />
Ast-fel s'a nascut o sums de prelucrari si variante<br />
ale povestel luT Alexandru la toate popoarele, si multe<br />
fragmente $i epizoade ale acestel istoril au intrat mai<br />
mult sau mai putin schimbate in opere istorice si alte<br />
scrieri in cat se incrutiseaza, se confunda. : se amesteca<br />
si devine greil a despleti firul asa des impletit.<br />
Cu toate ca istoria lul Alexandru nu este in intregul<br />
el numal legendci popular., cu toate acestea studiul<br />
el este foarte interesant, cad, nascula in mijlOcul<br />
unel literature bogate, ea a fost in urma des interpolate<br />
si schimbata, anume din punctul de vedere al unul<br />
stop sau din dorinta de asi arata fie care eruditiunea<br />
sa. Dar s'a mr4nut in forma scrisa de la originea el<br />
pana in zilele noastre cu variantele si schimbarile de<br />
la fie care popor; o putem deci urmari prin toate fazele<br />
desvoltkril el, si a cerceta cauzele acelor schimball.<br />
Pe rang. aceasta, compusa din elemente legendare,<br />
ea ne arata cum se desvolta, se schimba, se<br />
transmite si se prelucreaza legendele in cursul secolilor<br />
si in urma influentelor diferite. Cam asa rezumeaza<br />
Zacher vederile sale asupra Alexandriei in introducerea<br />
la cercetarile sale asupra ei. 1)<br />
TocmaT de aceea nu se poate tagadui, ca o cercetare<br />
complecta este una din incercarile cele mai grele.<br />
NoT dar ne vom multumi de a arata pe scurt intru cat<br />
1) Pseudo-Callistheues, Halle 1867 pag. 1 5.
ALEXANDRIA 9<br />
so poate, istoricul acestei legende, de la originea el<br />
pana la forma ce a chi:A:tat ajung&nd la no!.<br />
Indath duph moartea lui Alexandra circulaA povegti<br />
despre espeditiunile sale pe cari sA le fie intins chiar<br />
Ora la raiti. Mai cu seamh se fillea. Alexandria, ora-<br />
§ul fundat de Alexandra, de aceasta originh ilustra §i<br />
acolo trebue cautat leaganul Alexandriei. Pentru a da<br />
mai milt crezamant povegtilor spuse, s'a pus Callisthenes,<br />
sotul 1111 Alexandru in toate espeditiunile sale,<br />
ca autorul ei. Originea egipteana se recunoagte chiar<br />
din primul capitol §i din legenda, cum a Alexandru<br />
ar fi fiul lul Filip gi fiul lui Netinav, regele Egiptulul.<br />
De timpuriu s'a prelucrat Alexandria dupa vederi<br />
diferite: cand s'a accentuat Byzantul, child s'a cautat<br />
a aduce pe Alexandru in leghtura cu Papa, ba chiar<br />
cu archiereul din Ierusalim gi cu proorocul leremia.<br />
Intra in vederea unui copist evreu sau cretin de a<br />
pune pe Alexandru sh mhrturiseasca credinta intr'un<br />
singur D-zeu, sA se lepede de idol!, sh arza capigtele<br />
lor. Sub aceasta forma s'a pastrat in diferite manuscripte<br />
grecegtl, unele mai vechi, altele mai no! , duph<br />
car! a fost publicata Alexandria greceasch de care<br />
Miller 1). Manuscriptul cel mai vechih e din sec. XI<br />
se intelege ca este o copie tarzie gi cam schimbatA a<br />
originalului din sec. II III.<br />
Cercetarile lui<br />
Zacher mai cu seaml au dovedit, ca<br />
deja in sec. IV s'a facut o traductiune latina a AlexandrieT,<br />
atribuith lui Iulius Valerius, care tontine putine<br />
l) C. Miiller Pseudo Callisthenes tipirit la un be cu : Arran<br />
Anabasis ed Dtibner Paris 1846.
10<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
legende §i fabule §i care prin accentuarea deosebitA a<br />
ore ului Alexandria, dovede§te originea alexandrine a<br />
povestel luT Alexandru Machedon. Aceasta recenziune<br />
vechiA se oglinde.te .§i Inteo traducere armeneasca,<br />
care a fost editata de cAtre Mehitari§tii din<br />
St. Lazar, lAngA Venetia, dupa 12 manuscripte. Cu<br />
toate ca copia cea mai veche e din sec. XII, totu§i<br />
originea traducerel este din sec. V §i este atribuith,<br />
vestitulul cronicar armenesc Moise din Chorene.<br />
Cinci-sute de ani dupA Julius Valerius, care a fAcut<br />
AntAia traducere latiriA, tend se perduse. aproape<br />
§i urma acestel traductiuni,pe vremea aceea se nascu<br />
o none prelucrare din textul grecese, dup6 recenziunea<br />
cea mai amplificatA de basme, §i care arata urmele<br />
'mei prelucrari acute din partea unui Evreu sau unui<br />
Cre§tin.<br />
Arhipresbyterul Leo, trimes la Constantinopole de<br />
cAtre duciT Iohanes §i Marinus din Campania (pe la<br />
492) aduce copia greceasca de acolo §i o traduce laline§te.<br />
Aceasta traducere care poartA titlul de : ,Historia<br />
Alexandri Magni de proeliis' a devenit baza tuturor<br />
prelucrArilor §i traducerilor poetice §i prozaice la toate<br />
popoarele occidentale. Cat de iubit era iroul Alexandru<br />
in acea epoca cavalereasca, tend cavalerii recuno§teali<br />
pe Alexandru ca cel mai ilustru reprezentant<br />
al Tor, ne-o dovede§te suma acelor prelucrArT la Francezi,<br />
Englezi, Germani, etc.<br />
Texte §i estracte din texte a publicat Weissman, 1)<br />
care a adaugat §i estracte din recenziunile orientale<br />
1) H. Weissman, Alexander. I-II. Francfurt a. M. 1860.
ALEXANDRIA 11<br />
foarte raspandite si foarte vestite in Orient. Cad intocmai<br />
precum it iubeaA EuropeiT, it consideraA Persil<br />
mai cu seama, ca unul din neamul lor, dandu-1<br />
asemenea o origine persanh. Nu mai putin gustath, fu<br />
istoria lui Alexandru Machedon de catre ArabiT si<br />
Evreii. Ne ar duce prea departe, dach am voi sa urmarim<br />
aceasta carte populara prin toate literaturile.<br />
Pe noT ne intereseaza izvorul Alexandria numaT inteatata,<br />
intru cat priveste pe reprezentantul el roman.<br />
Afara de redactiunea greceasca , care a fost tradusa<br />
latineste de catre presbyterul Leo, trebue sa mai<br />
fi esistat §i alta deosebita, care de timpuritt deja s'a<br />
tradus in sloveneste. La 1871 a publicat Jagie<br />
Alexandria sloveneasca dupa case manuscripte. Unul<br />
dintre aceste manuscripte, pe care '1 citeaza si Miklosicl<br />
in dictionarul sau paleoslavic, este din sec. XIV,<br />
si se apropie mai mult de redactiunea romana. Un alt<br />
manuscript mai identic cu acel din urmh a fost publicat<br />
la 1878 de Novakovici 2), care a insotit editiunea<br />
sa cu o introducere interesanta, in care arata<br />
intre altele si urmele Alexandriel in povestile si cantecele<br />
populare serbesci, (p. XXVIIXXXII) Novako-<br />
vicT citeaza, intre cele 16 manuscripte slavone pe cari<br />
le descrie 3), si un manuscript (No. 14) scris la mancistirea<br />
NeamtuluT in anul 1562, prin porunca luY<br />
Grigorie, mitropolitul Sucevei.<br />
1)<br />
Starine vol. III pag. 200-328.<br />
2 Pripovetka o Aleksandm Velikom n starol srpskol knIijevnosti,<br />
Belgrad 1878.<br />
8) Loc. c. pag. VIXI.<br />
1)
12 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
Cat privestg acuma Alexandria roma* putern sustine,<br />
ca ea a fost cunoscuta Romanilor Inca din sec. XVII.<br />
Caci hronografele romane manuscripte, pe cari le am<br />
descoperit o pomenesc, si copia cea mai veche, facuta<br />
cel mult la 1650, zice fol. 77-a : ,Precum spune<br />
la istorie unde scrie de viata lul, adica a luT Alexandru<br />
si de izbanda narocita asupra a totT imp'ratil. Ca<br />
numele lul era sabia Muse (!) in toate partile; care<br />
istorie se chiania Alexandrie.'<br />
(Inset' nu Alexandrie de ceale pline de basme, ce<br />
Alexandrie adeveratd).<br />
Aceasta din urmanotita, care se vede ca e adaugata<br />
de copistul sau traducatorul roman, pe care singur a<br />
pus-o in parentes, dovedeste ca i era foarte bine cumscuta<br />
istoria lul Alexandru Machedon, chiar cu numele<br />
el tehnic de ,Alexandrie". De aceea el face observatiunea<br />
ca cititorul, caruia Alexandria trebuia sa-i fie<br />
asemenea cunoscuta , sa nu o confunde cu istoria luT<br />
Alexandru cea adevarata.<br />
Alta proba ceva mai noun, dar tot din sec. XVII,<br />
aduce d. Hasdeu 1), si adica din cronica lul Miron<br />
Costin , care vorbeste in termeniT urmatori : ,Scrie<br />
Plutarh, vestit istoric la viata luT Alexandra Makedon,<br />
carele au scris Alexandriea cea adevaratd, nu basne,<br />
cum scrie o Alexandrie din grecie on dintr'alte lima*<br />
scoase pe Umbel romaneagcd pline de basne fi seornituri."<br />
2)<br />
1) Cuvente don bAtranT, t. II, p. XXXV.<br />
2) Letopiset. ed. Kogalniceanu, vol. I, Ia.li 1852 (c. X), pag.<br />
256.
ALEXANDRIA 13<br />
Mult mai numeroase stint apoT probele din sec.<br />
XVIII. Asa, vorbind Nic. Costin de Alexandru, adauga<br />
asemenea: Insa nu acea Alexandrie mincinoasa, ce-1<br />
pre limba romeineascd, plinA de basne.c 9 Intr'alt loc<br />
in letopisetul Costinestilor, manuscript din 1713 2) adica<br />
scris 2-3 anT dupit moartea lut N. Costin, se afla<br />
un capitol intitulat :<br />
, GraTul solulul tataresc catra Alixandru Machidon,<br />
dupe, ce au sosit de la Bahteri la apa Donulut mer-<br />
gand cu oaste asupra Tatarilor. Scoasa din Cvistus<br />
Curtius, carele au scos Alexandria cea adev'dratei.< Ceea<br />
ce va sa zica, ca mai esista si una mincinoaset.<br />
Pe cat am cAutat, lipseste acest capitol in Letopisetele<br />
editate de D. Kogalniceanu.<br />
Si Cantemir vorbeste intr'un loc din Hronicul Moldo-<br />
Vlachilor de Alexandria romans, dar n'am putut regasi<br />
acel loc.<br />
De alte citatiuni putem sa, ne lipsim acuma, caci de<br />
la inceputul secolulut XVIII avem date positive de tiparirea<br />
Alexandriei. Del Chiaro o spune clar 5), Tar<br />
d-nu Hasdeu posecla un manuscript al Alexandria din<br />
1704, care a fost o data posesiunea episcopulu! Difonisie<br />
de la Buzau. Sulzer 4) pomeneste asemenea<br />
1) Letopisetele Moldova. ed. Kogidniceanu, vol. I, Iar1T, 1852<br />
pag. 59.<br />
2) Ms. Bibl. Cent. No. 11, fol. 20.<br />
E<br />
Cipariu : Analecte Literare, Blasiu 1858 pag. XXVIII qi }Hsden:<br />
Cuv. d. batr. II, pag. XXXI.<br />
4) Geschichte des transalpinischen Daciens, vol. III Viena 1782<br />
pag. 39, No. 27.<br />
(!)
14 LITER ATU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Alexandria noastra, tip/rita inainte de 1782, de sigur<br />
este acemi cunoscuta, §i lui Del Chiaro.<br />
In Transilvania s'a tiparit, pre cat §tim nos, pentru<br />
antaia0 data. la 1794 in Sibiu de Dimitrie Iorgovici la<br />
Petra Barth, 1) sub titlul : Alexandria , sail istoria lui<br />
Alexandru Makedon §i a lui Darie din Persida, imparation.<br />
Mai vechia de cat acest tipar este un manuscript<br />
al nostru , care e scris in Bucovina la 1784. Afar/<br />
de aceste dou6 manuscripte, mai cunoa,tein Inca patru<br />
toate din sec. XVIII, §i adica, doue in posesiunea d-lui<br />
Crept profesor la liceul Matei Basarab in Bucure.ti<br />
de pe la 1793-8; al treilea se afla in sbornicul logo-.<br />
fatului Giur/scu, posesiunea Academiei Romane, scris<br />
in Muntenia la 1799, §i inflne o Alexandrie moldoveveneascA<br />
de pe la 1800 in Biblioteca central/ din Bucuresci.<br />
Pe Mg/ acestea mai posed/ d. Hasdeu un<br />
mic fragment de la 1794. Avem deci un material insemnat<br />
manuscript pentru a putea intreprinde o editiune<br />
critic/ a Alexandriel ; §i nu ne indoim, ca cercetan<br />
continue vor aduce la lumina Inca alte manuscripte.<br />
CAci not cunoa§tem deja vase, pe cand d. Hasdeu<br />
nu cuno§tea de cat un singur manuscript, cel de la<br />
1799, cand tip/rea la 1879 volumul al doilea al Cuventelor<br />
din bAtrani<br />
Din editiuni tip /rite cunoa§te Iarcu 2) una din Movilau<br />
in Rusia de la 1797. Foarte numeroase sant apoi<br />
editiunile din sec. XIX, cars se urea dela 12-15 ince-<br />
1) Transilvania ed. Baritin An. X. 1877 pag. 277 a NotA.<br />
2) Bibliografia rom. p. XVI.
ALEXANDRIA 15<br />
pand cu cea de la 1810, si reprezintand toate o singura<br />
redactiune, avand toate si adausul despre corabieril<br />
din Spitberg. Toate acestea au mai phstrat<br />
urmele originalulur slay, nand in vorbe,cand in forme<br />
sintactice. Una ,singurA tiphritA in Iasi la 1868 n'are<br />
acest adaus, si este inzestrata cu ilustratiuni. Aceeasi<br />
redactiune tiparita la Sibiu in 1852 si raspandita<br />
dincolo de Carpati e citath de Schuller, 1) iara<br />
Schmidt 2) citeaza unele credinte populare de dincolo,<br />
ce stau in stransa legatura cu Alexandria noastrh.<br />
lath acuma in scurt coprinsul Alexandriei :<br />
`In Egipt domnia o data un imparat anume Netinay.<br />
Acest Netinav era vrajitor mare si lua bunatatile a<br />
perm tart. Imphratil acestor thri trimisera carte la<br />
Darie imparat de la Persida rugandu-1 ca sh le dea<br />
sila lul intr'ajutor. Toti impreuna. ridicandu-si °stile<br />
pornira asupra lui Netinav, ca sal scoatii din impara-<br />
-tie. Boerul Vervelis care tinea hotarele, alergh de vesti<br />
lul Netinav venirea lul Darie. Iara. Netinav Mai niste<br />
vrajitorii, eh topi ceara de o varsh intr'o tipsie de our<br />
si fAcu osti de ceara si vhzu ostile lul sparte. Atunci<br />
scrise Netinav carte Egiptenilor : scriu voila. Egiptenilor,<br />
nu puteam rabda sa vhz raid vostru, ci ma dusei<br />
de la vol batran si voiu veni tanar de trei-zeci de aril<br />
si scoate-vd-voiu din mana lul Darie imparat. Si puse<br />
sterna in pat, si cartea pre masa si chiemh pre barbie-<br />
1) K. I. Schuller, Ueber einige Merkwiirdigen Volkssagen der<br />
Rumaenen. Hermanstadt 1857 p 17 No. 19.<br />
21 Schmidt : Das Jahr und seine Tage in Glaube und Ilrauch<br />
-d Rumaenen. Hermanstadt 1866 p. 25 cf. p. 28 Ili No. 156 ibid.
16<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
rul lui §i-i rasa barbs, mustatile si capul si se inbraea<br />
in haine proaste, §i esi noaptea din Egipt §i sa<br />
dusa Ia Filipus, cetate la Machedoniea Si sa facu vrajitoriu,<br />
doftor §i §edea inteun loc in cetate. Egiptenii<br />
gasind sterna §i cartea 1ui Netinav, zidira un stalp §i'l<br />
varsara in chipul lui Netinav, gi -1<br />
pusera sterna in cap<br />
si cartea in mama.<br />
Filip craiul Machedoniei inainte de a purcede la<br />
oaste, zise femeei sale Olimpiada, ca de nu va face<br />
fecior pang cand nu se va intoarce de la razboiu, ea<br />
nu va mai fi cu el. Iara o roaba a imparatesil §tiea pre<br />
Netinav vraciul §i'l chema la imparateasa, ca sa-1 dea<br />
ni§te erburi pentru copil. Netinav cum o vazu, zise :<br />
vaz ca va sa fie cu tine Amon D-zeu. Seara veni Netinav<br />
la Olimpiada §i se Mcu cu capul de leu, §i cu<br />
picioarele de vultur §i cu coada de aspida., §i cu doul<br />
aripi, una era neagra alta era de aur.<br />
Cand veni ceasul na§terel chenal Olimpiada pe Netinav,<br />
iar acesta cautand pre stele zise : sa til putinel<br />
sa nu na§ti, el este ceasul rad Si planetele nu s'ar1<br />
tocmit pre stare, §i crugul sta pre luna §i zodiile n'az'i<br />
purees §i stelele stall pre boo, §i de vei naste acum, to<br />
vei naste om prost.<br />
Si tinu putinel §i nascu copil pe care '1 dusera in<br />
biserica lui Amon §i popii ii pusera numele : Alexandru<br />
greeWe, iar sn.'rbe§te Izbran, iar rumane§te mare<br />
ales.<br />
lara Filip craiul veni de la oaste §i intr'o noapte<br />
vazu in vis, cum a venit la dansul Amon D-zeu §i-i a<br />
zis ca a dobandit fecior Olimpiada. Cum spunea el acestea<br />
veni un vultur mare, §i trecu peste Filip §r§r
ALEXANDRIA 17<br />
lasa oul jos, §i cam oul in poala lui Filip. Filip se<br />
scull speriat §i cam oul pe pamant §i se crapa §i e§i<br />
un §arpe mic din od §i incunjura oul, §i cand vru sa<br />
intre in oil, muri la gura oulul. Aristotel talcui visul<br />
zicand : acel oil e pamantul, iar acel carpe mic este fiul<br />
tad, care va lua lumea toad, iar la moia lui nu se<br />
va mai intoarce.<br />
Dupa ce ajunsera cu toti acasa chema Filip pe Ari-<br />
stotel ,i-i zise, sa fie dascalul lui Alexandru. R, i '1 In-<br />
va(l carte, intr'un an Psaltirea §i Psalmil. bird. Netinav<br />
zise Olimpiadeisä zica lui Alexandru, sa vie seara<br />
la mine, sal inv6t cursul planetelor, starea crugului,<br />
umbletul zodiilor, numerile, temeliile i cetirea stelelor.<br />
Ast-fel invata Alexandru la Aristotel Si la Netinay.<br />
Intr'o seara voind Alexandru sa incerce §tiint,a lui<br />
Netinav, it.intrebl din cine-1 va fi moartea, dach ,tie<br />
cum va muri. Netinav zise : §tia, de la un fecior al med<br />
void muri. Alexandru gandi: fecior n'are, cum se va<br />
implini vorbalui, §i'l impinse jos de pe foi§or unde sta<br />
Atuncea ii zise Netinav despre na§terea lui. §i adaugd:<br />
deci eu moriu §i sufletul med va merge la iad, unde<br />
as mers toti dumnezeii eline§ti, §i Netinav muri.<br />
Intr'o noapte dupl aceea nascu o iapa un manz<br />
minunat, ro§, cu un corn in frunte de un cot §i se ivi<br />
intr'o coapsa un cap de bou cu coarnele de our §i iar<br />
s'a ascuns. Acest cal : Ducipal (DecTupal) era foarte<br />
rautacios §i nimene nu se apropia de el cal sfa§ia<br />
afara de comisul sari, Intr'o zi se duse Alexandru<br />
scoase pre Ducipal din grajd, IT puse ,eatia §i. &dui .i<br />
Incaleca pe el. Luandu-se boeril dupa dansu, el il intrecu<br />
pe toti, ba sari chiar peste un parau lat de 15<br />
Gaster, lit. pop. rom. 2<br />
si
18 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANI<br />
eq. Atuncl i se inchinara toti ca la un imparat.<br />
In vreme aceea era in Ostrovul Olimbiel douaroate<br />
Mute cu maestrie elineasca ; si venea acolo vitejil<br />
sa-si ispiteasca norocul vitejiei. Acolo s'a dus si Alexandru<br />
§i cu toate ca era Inca Mull', birui pe vitejil<br />
eel mai vestiV de acolo.<br />
Cand se intoarse a casa gasi pe Flip Insurat cu<br />
alta femeea, cad niste boeri '1 facusera deik lasase<br />
pe Olimpiada. Alexandru scarbit racni ca un leu §i<br />
lovi pe acel boeriu de-1 omora §i a§a §i pe un altu in<br />
cat se speriara cu toti, iar Flip lua indarat pre Olimpiada;<br />
dar se bolnavi greu §i zacu in pat. Cum auzird<br />
Ta'tarii ca Filip zace in pat, se sculara cu imparatul<br />
for Altami§ asupra Machedoniei. Alexandru<br />
strange Wile §i i bate de-i tope§te, impunandu-li chiar<br />
pe varul sau Frantes ca imparat.<br />
Iara Anarhus imparatul de la Pelagonit se prefacea<br />
ca vine intr'ajutorul lui Flip iar inteadevar veni sit<br />
ra'peasca pe Olimpiada. Filip bucuros de venirea lul,<br />
IT esi inainte la camp ; acolo lovi Anarhas pe Flip<br />
rau si s'a dus cu muma lul Alexandru. Tocmal atuncea<br />
se intoarse Alexandru de la razboiu §i se lua dupa<br />
Anarhas §i prinzandu-1 11 duse inaintea lui Filip, care<br />
se scula sil junghie ; apol muri §i Filip<br />
Alexandru se sui pe tronul Machedoniel in varsta<br />
de 17 ani ; dar totu§i se inchinarit lul toti voivozl §i<br />
imparati. Cand auzi Darie ca, a murit Filip trimese sol<br />
la Machedonie sa se inchine lui, iara pe fiul lul Filip sal<br />
trimeata la curtea imparateasca, pang. ce va cre§te,<br />
ci pana atuncea sa-i tie locul Candarcus, trimesul lul<br />
Darie. Alexandru it trimese indarat, batandu-si joc de
ALEXANDRIA.<br />
Darie. Acesta atuncea iT trimisejucariT de copil: o carutA<br />
de aur, cloud racle §i un sac cu mac; iar Alexandru<br />
if rdspunse: macul l'am mancat §i e dulce, iar<br />
ett-IT trimet o traista de piper sa-1 rozi, ca a§a sant<br />
de inVi §i Machedonenff ; iar roatele caruteT, aceste<br />
roate sant phtnantul §1 precum se invarte§te Omantul,<br />
asa to veT invarti si to inaintea mea.<br />
Cu aceasta incep rdzboaele lul Alexandru. Mai in-<br />
taiu coprinse<br />
cetatea Solon, a carer imparat era Ar-<br />
hidon; apoT ajunse la Atina pe care o judeca 12 filosoft<br />
§i data nu voia sä se supuna, batu cetatea din<br />
treT partY, apoT se prefacu ca fuge ; luandu-se Atinenil<br />
dupa dansu, se intoarse el iute.impotriva lor§i-Tzdrobi<br />
i intra in cetate, §i soldatiT o arses. De acolo purcese<br />
Alexandru la Ram §i-T esird. inainte 2,000 de popl cu<br />
cadelnice §i,intrara in cetate §i merserd la biserica lul<br />
Solomon, ce o facusd Savela impartiteasa, sora luT<br />
Solomon, ce sh zice : Sfanta Sfintelor. Si Incepura a<br />
scoate daruri §i scoasera plara si emurlucul luT Solomon,<br />
tot cu ochi de .arpe, si era intrInsul fret pietriT<br />
de avea 12 tocmele §i toate boalele, vindeca §i alte<br />
multe poclonurT.<br />
De acolo ajunse in pustie unde erat oamenT cu obraze<br />
ca de om §i cu trupurile de carpe. ApoT ni§te<br />
paseri cu ()braze de muerT. De acolo ajunserd. la Troada<br />
§i-T spuserd TroadeniT de Angelus craTul cat era<br />
de viteaz §i Menelau craTul §i de Alexandru Paris cum<br />
grAise cu Elener ; §i cum se radicase Menelau cu Ali<br />
7 ere eline§tI §i batuserd. Troada, care era tdcuta de<br />
Nevrod, §i acolo perira Francii. Iar de acolo mersera<br />
Francii la Ram cu voea luT Dumnezeil §i de acolo ad<br />
19
20 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPUF.A<strong>RA</strong> ROMANI<br />
venit Romanil in Ardeal, in Moldova si in Tara roma.neasca.<br />
De acolo s'ad dus la Ierusalim, unde era pe vremea<br />
aceea Ieremia proorocul. Iar Alexandru vazu de proorocul<br />
Ieremia in vis si-T zise : pasa in Ierusalim si to<br />
inchina Jul Savaot Dumnezed si veT bate pe Darie.<br />
Cand veni la Ierusalim 11 esi proorocul Ieremia inainte;<br />
cum it yam Alexandru descaleca si saruta sfita Jul<br />
Aron. Apol se lepadA de idol): si se inching luT Savaot<br />
Dumnezed. Din Ierusalim purcese la Egipt. EgipteniT<br />
voira sal invenineze prin Filip vraciul sad, dar nuil<br />
ajunsera scopul. Cand intr.& in oras se duse A. vaza,<br />
stalpul 1111 Netinav ; iara sterna de pe acel stalp cazu<br />
in capul lui Alexandru.<br />
Atunci stranse Darie ()stile si purcese in contra lul<br />
Alexandru ; ostile se lovira si oastea lul Darie fu sparta.<br />
Pentru a doua oar% se lovira si iaras1 fu batut Darie.<br />
Alexandru ocupa imediat Vavilonul, unde scoasera.<br />
darurT scumpe : coarne de inorog ferecate cu our ;<br />
plasca lui Selevchie imparatul, sterna luT Sihan imparatul<br />
si alte lucrurT scumpe.<br />
Atunci se duse Alexandru insusT sol la Darie. Cand<br />
.sezura la masa, puse Alexandru trel pahare, unul dupa<br />
altul in buzunar, zicand asa e legea solulul la imparatul<br />
sad. Cand sedea la masa veni Candarcus si recunoscu<br />
pe Alexandru si o spuse lul Darie. Alexandru<br />
vezu ca se siatuira intre dansii se scull de la masa si<br />
aratand portarilor paharele imparatesti esi din toate<br />
port,ile si scapa. Darie planse cu jale ca-T-a scapat<br />
Alexandru si scrise la Por imparatul Indiei sti-i vie intr'ajutor.<br />
Dar tot it Mu Alexandru. DoT boerT aT Jul
ALEXANDRIA 21<br />
Darie Rasvan si Candarcus 11 strapunserg cu sul4ele.<br />
Alexandra it ggsi in acest hal si'l dose la Persida. Acolo<br />
u dete pe Ruxanda fata luT de sot,.ie si muri.<br />
Dupg trecere de un an se sculg Alexandra Tar cu<br />
°stile luT si merse spre Cris imperat. De acolo ajunse<br />
la pustiT, unde erag muerT salbatece , si furnicT ce apuca<br />
pe om si-ltragea in gaurile lor. De acolo ajunse<br />
la .tara piticilor ce aveag resboig cu cocoriT, ce veneag<br />
i aigncati poamele lor; Alexandra ri invat,a sa's1 facg<br />
arcurT i saget,T. ApoT ajunse la stalpul luT Sahnos impgrat,<br />
care ducandu-se la Raig, ajunse pang aci. ApoT<br />
veni la stalpurile luT Eraclie imp6rat si al Seramidiel<br />
imp6ratesei.<br />
De acolo ajunse la Macaroni unde trecurg cu luntre<br />
; acolo vazura pomi inalt,T cu poame duicT ca zaharul,<br />
si era fantani reel si canta paserl frumoase Si<br />
crag flori de tot felul. Intampinand pe un om gol, zise<br />
Alexandra : , mir tebea brate!' adeca : pace tie frate,<br />
Si acela respunse : o vsevom radostic adica : pentru<br />
toate lucrurile. Acesta 'T indreptg la Ivant regele lor,<br />
care sedea intr'un scaun de aur cu cunung de aur in<br />
cap si supt picioarele luT era apg ca auruIrsi ferbea<br />
in fantang. Si lug Ivant i umplu un clondir cu apg de<br />
subt picioarele luT ei'l dede luT Alexandra i zise : One<br />
Alexandre poclon de la mine! Alexandra zise : de ce<br />
treabg este aceasta ? Ivant zise : cand imbraraneste<br />
omul sa se scalde cu aceasta apg si se va intineri,<br />
de va fi ca de 30 de anT. Alexandra pecetlui clondirul<br />
bine dede luT Aprod si<br />
asa cugeta Alexandra: ca<br />
de void imbatrani, ea m6 void scglda, i voig intineri,<br />
si nu void maT muri. Si Ivant IT zise ca ei se trag de
22 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
la Sith Gul lul Main, si se Inchina luT Dumnezefi, si nu<br />
locuesc cu muerile lor, carT sed intr'un ostrov ingradit<br />
Cu zid de aramA, si vin o data pe an numaT pe 30 de<br />
zile. Apakmal zise ca raiul este ocolit Cu apA si este<br />
zidit cu aroma, si acoperit cu foe, si pre poarta. stet<br />
HerovimiT, si ii vor esi ingerib inainte ca va ajunge aproape<br />
de rain.<br />
Plecand de acolo Alexandru merse inainte spre ra.sArit<br />
si ve'zu portile raiuluT, si pre portl vapae de foe<br />
si raiul sta sus ca un munte. IngeriT venira inaintea<br />
lui Alexandru pit<br />
intoarserri, indarat.<br />
Pe drum ajunse Alexandru la un Tazer, si luA un<br />
bucatar un peste bag in Tazer sal spele, Tara pestele<br />
fugi in apA, si merse bucatarul de-o spuse hir<br />
Alexandru sI zise Alexandru ostilor : sa'sT scalde tots'<br />
caiT, ca sti fie to(1 sanatosi si tart.<br />
Si mat mersera 7 zile si ajunserA la o pestera mare<br />
si intunecata si zise Alexandru : sa inealeee tot): voinicil<br />
pre Tepe si sa lege manziT la gura pesteriT si asa<br />
fAcura. Intrand eT, striga pristavul pesterii sa is ce vor<br />
gasi, si cine va scoate mull, cai-se-va si tine va scoate<br />
putin Tarasi cal-se-va. Ei scoasera totpietri seumpe, si<br />
Alexandru porunci sA imparta. cu tovarasi ramasi afard,<br />
si ast-fel se cling. amandoT.<br />
De acolo ajunse la biserica ce sa chema Hramul<br />
soarelul si acolo ceti Alexandru slovelc ce zicea : SA<br />
stiff Alexandre ca veT lua lumea toata, si de moarte<br />
nu veT scapa, ca to vor otravi ceT ce slujesc tie. Apor<br />
ajunse intr'o tara cu niste oamenT cu un picior si cu<br />
o maul si ctI un ochtu si cu coada de oae. Carnea acestor<br />
oamenT era mat dulce de cat toate carnurile,
ALEXANDRIA 23<br />
pieile for nu le taTa sabia, §i mat,ele for erau pline de<br />
margaritarT §i In inima avea piatra nestimata ca un<br />
ou de gasca.<br />
In starlit ajunse la hotarul luT Por imprtrat §i se batu<br />
cu dense si'l batu cu toate ca. Por acluse §i elefaMT la<br />
razboiu. Por apoi se lupta singur cu Alexandru §i fu<br />
omorat.<br />
Alexandru purcese cu Wile sale de la India spre<br />
t,ara Amazoanilor. Talistrada imp6rateasa for serise<br />
carte luT Alexandru : de ma veT bate. nieT o cinste<br />
nu-t.T va fi, Tar de to voTu bate, cu maT mare ru§ine nu<br />
veT fi petrecut nicairea; §i Alexandru se milostivi de<br />
ele.<br />
De acolo merse Alexandru In t,ara Mersilor §i batu<br />
pre Evimitrie imparatul lor. Iara limbile cele pagane<br />
fugira la munt,T inalt,T WAWA la o pe§tere mare. La gura<br />
muntelut se opri Alexandru §i se ruga lui D-zee sa<br />
zica acelor muntT sa vie until catra altul, sa inchiza<br />
aceste limbI pagane, sa nu mat Tash la lame; si.asa se<br />
facu, numaT de 12 COO nu se impreunara , §i zise Alexandru<br />
o*tilor sh faca zid de piatra din munte pane in<br />
munte §i 'I spoira cu acioae §i cu amestet, chef amestetu<br />
nicifieru nu '1 tae, §i nicT focal nu '1 arde. i puse<br />
Alexandru un clopot mare cu me§teug in varful ziduluT<br />
§i cand bate vantul, el se trage singur, limbite<br />
pagane 11 and §i erezand ca e Alexandru fug de acolo.<br />
se spune ca vor e0 in veacul de apoT , pe vremea<br />
lut Antihrist , qi vor munci pe creqtinT i vor manta<br />
copiT oamenilor ; a§a vor sine 3 anT de zile.<br />
De acolo porni spre Ora MastriduluT uncle imparatea<br />
o Impa'rateasa anume Cleofila si<br />
avea dot feciort
24 L1TE<strong>RA</strong>TT'<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Dorit §i Candusal. Pe acesta din urma ajuta Alexandru<br />
in contra lui Evagrid imparatul. Strajile cari prinsera<br />
mai intaiti pe Candusal fugind de Evagrid, dusert<br />
pe acela inaintea lui Alexandru; el puse pe Antioh in<br />
scaunul luT §i. singur sta cu voevoziT de vorba. Candusal<br />
se inchina lui Antioh, crezAnd eh e Alexandru<br />
i zise : ,Alexandre imperate! et% sunt ca omul acela,<br />
care fugia de un leu §i se sui intr'un copaciit, ca st<br />
scape de moarte ; iara cand cauta pre copacht in sus<br />
de asupra luT, vazu un §arpe pogorandu-se la el, sa-I<br />
miintince, §i ctuta cast fuga in jos, §i leul sta la radacina<br />
copaciului ; Tart copaciul era pe malul unei ape,<br />
§i vru st sae in apt §i v6zu in apt pre un crocodil<br />
ctscand gura, ca cum va sari st '1 inghita.<br />
A.a i s'a intamplat §i lui, cad. fugind de frica lui<br />
Alexandru , a fost batut de Evagrid .i acuma a eazut<br />
chiar in mitinile Jul Alexandru. Antioh zise : itT dali<br />
pre Antioh sa to a,jute ; si trimise pe Alexandru cu<br />
dansu. In scurtt vreme se intoarsera biruitorT. Apol<br />
it trimise Antioh la Cleofila cu porunca ca ea st se inchine<br />
lui Alexandru.<br />
Pe drum trecurt inainte unei peVeri §i Candusal<br />
zise lui Alexandru, ca acolo se muncesc d -zeiT elinWT<br />
.i impara0. Alexandru se pogora in iad; acolo vtzu<br />
pe Sahnos imparat .i pre Darie §i pre Por muncinduse<br />
§i<br />
imparati §i oameni truf4 .'i mandril. E.5ind<br />
plect §i ajunse la Cleofila. Ea-I recunoscu ca e Alexandru<br />
§i nu Antioh cum se numea, §i-I certa, ca, se<br />
duce singur ca sol. Atunci sosi §i Dorit, bttut de Wile<br />
luT Alexandru ; auzind ca este aci un sol al luT, voi<br />
st-1 omoare, dar muma luT ii opri. ApoT aft ca e
ALEXANDRIA 25<br />
Insu0 Alexandru, §i se spaimanta ; dar Alexandru it<br />
erte.<br />
De acolo se intoarse la Ruxanda impargteasa la<br />
Persida, §i a impgrtit lumea la voevozil sat Noaptea<br />
i se arata proorocul Ieremia in vis qi i prevesti moartea,<br />
§i judecata cea de pre urme, §i invierea mortilor<br />
la a doua venire a lui D-zefi.<br />
Atunci sosi Aristotel la Vavilon i i spuse Alexandru<br />
toate tarile ce trecuse §i cum ce, a ajuns la Negomendrii<br />
la Macaron , §i ca a vorbit cu Ivant imparatul.<br />
Alexandru mai zise : avut-ard patru ajutori cu mine :<br />
unul cuventul dulce, altul mama intinsg, altul judecata<br />
dreapta, altul ertarea la gre§iti, cu acestea am luat<br />
toate, lumea, a§a trebue se fie tot omul imperat.<br />
Atunci veni un pope, §i spuse lui Alexandru ca a<br />
murit Ieremia proorocul, §i zise Alexandru sa Ia oasele<br />
lui §i sa le ingroape in Alexandria ca va izblvi<br />
ora§ul.<br />
In vremea aceea era dol fratl : Vreonus §i Levcadus<br />
§i cerea unul din el de la Alexandru se.-Y dea lui Machedonia<br />
; §i data nu voi Alexandru it otravi Levcadus.<br />
Filip vraciul lui Alexandru spinteca un cal §i '1 puse<br />
inguntrui dar In zadar. Alexandru vorbi mamei sale Si<br />
Ruxandril §i la tots voevozii ; chema §i pre Ducipal,<br />
care plangea cu amar, i zgrind pe Levcadus sari pe<br />
dansu §i '1 omora., §i singur s'a facut nevazut.<br />
Alexandru muri in tara Ierusalimuld aproape de<br />
Egipt. Ruxanda imparateasa lug hangerul lui Alexandru<br />
§i se °more ; §i-I puserg pe amandoI intr'un sicriu<br />
de our §i-I ingropara in Alexandria, intr'un turn inalt.'<br />
Acesta este coprinsul Alexandriel in general, ne
26 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANA<br />
tinand seamy de micile deosebirT intre manuscriptele<br />
Alexandriel. Cercetarea cu deamanuntu a tuturor variantelor<br />
§i deosebirilor, precum §i un studiu mai vast,<br />
se poate face numaT intr'o monografie special. asupra<br />
Alexandriel romane in comparatiune cu Alexandriile<br />
celor alte popoare, colationand §i manuscriptele romane<br />
§i tiparele intre dansele, ceea ce ese din cadrul<br />
acestel cdrti.<br />
NoT totu§T am dat un estract mg mare dintfaceastd<br />
carte, cacl pe langa aceea, ca. e cea maT veche din<br />
eartile romantice in literatura romans populard,<br />
pentru care a intrat maT mult in popor, s'a §i asimilat<br />
mai mult cu graiul §i spiritul roman. Ca sti<br />
relevdm numal una: regasim aci o sums de proverb&<br />
romane, buni-oard : ,capu plecat nu-1 tae sabia,4<br />
toata paserea prin limba el. piere.' ,Unde este mint&<br />
multd. §i nebunie este mutt..` J'and. nu spare<br />
eapul, nu curge [sangele.' ,Nu e bucurie sit nu se<br />
schimbe cu jale, 0 ce va lua de la altul cu bucurie,<br />
altil vor lua de la el cu jale,` i alte de felul acesta.<br />
Interesante sant apoT reminiscentele din credintele<br />
populare dintre cari unele poate cd se trag chiar de<br />
aci : impreund cu cartea, at venit 0 credintele. A§a<br />
indata, la inceput, vedem pe Netinav vrajitorul, cd tope0e<br />
ceara §i o varsa in tipsie de our ; §i ast-fel cunoa§te<br />
dinainte soartea razboiuluT. Destul de cunoscuth este<br />
acum topirea cerei la descantece §i alte obiceitul<br />
superstitioase.<br />
La na§terea lu! Alexandru mita acela§T Netinav<br />
crugul lung .i starea zodiilor §i a stelelor. Ca o teorie<br />
desvoltata a stapanit astrologia veacurl IntregT §i ur-
ALEXANDRIA 27<br />
mele el le posedam in zodiarele romane tiparite si<br />
inanuscripte; de aci §i credinta populara, rum ca viata<br />
omului e legata de o stea, o credinta pe care o cunoa§tem<br />
§iin cantecele populare unde sunk. :<br />
,,§i la nunta. mea<br />
A cazut o stea." 1)<br />
Daca n'a dat na0ere, cel pOn a intarit Alexandria<br />
aceasta credinta in popor. Cat de citita a fost §i este<br />
Alexandria o dovede0e espresiunea romana.: ,n'a cilit<br />
macar Alexandria' pentru zice, ca e un om necarturar<br />
si lipsit de on ce cultura.<br />
Tot din Alexandria a luat poporul pe langa alte fiinte<br />
fantastice, i pre ,capcauniI saa ,catcauniI"<br />
coprin§i in descrierea fiintelor, de cari a dat Alexandra<br />
in pustil. Cantecul popular : Radu Calomfirescu'<br />
zice :<br />
Dar mg doare rli maT tare<br />
De mgicuta ce mg are<br />
Cg.-I cresting si battling<br />
§'a se ajungg-a fi eadang,<br />
De rdsul cdpcdnilor<br />
Pin casa 0011110r." 2)<br />
1) Alexandri : Poesil populare ale Romfinilor, Bucur.1866 pag.<br />
2 si Note. 6 de pe pag. 4 : El (adici Romanul) crede ca tot omul<br />
are cute -o stea in cerurr ce este taint legatii de soarta WT.<br />
Asa steaua omului se intunecii and el este amenintat de vre-o<br />
cursg, si cade in vilzdub cand el se apropie de finitul vietii."<br />
2) Alexandri : 1. c. pag. 197 si pag. 202 No. 2; d. Alexandri,<br />
citeazg Alexandria noastra ce zice : si<br />
trecu taxa for in zece<br />
zile qi ajunse la o Cara en oameni egtegunT (ciipcgunT)" dinainte<br />
cu obraz de om, ear dinderept cap de chine, ce latrli calneste."
28 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA.<br />
Trecem peste alte amanunturi mai mid, cari ad intrat<br />
in credintele poporului §i ne oprim numai la un<br />
epizod al Alexandriei, foarte important pentru originea<br />
elementelor din cari se compun basmele, §i adica<br />
epizodul c Ivant ce l'am dat cuvant din cuvAnt.<br />
Aci credem, ca este izvorulvestitei opel vie' pe'care<br />
o intalnim a§a des prin basme, apa cea minunatd, care<br />
face pe omul nemuritor. Apa aceasta se mai pomene§te<br />
Inca o data in Alexandria inteun mod isolat,<br />
care se vede ca este un echo al legendel primitive<br />
desfigurata asemenea in epizodul cu Ivant. Legendele<br />
orientale ne esplica, ca aceasta apa curge din rain, §i<br />
de aceea are putere invietoare. Aci in Alexandria noastra<br />
destul de modificata §i schimonosita s'a bifurcat<br />
in ,eau de jouvencr a lui Ivant §i in apa iazerulul,<br />
care face sa invie pe.tele cel mort.<br />
Dar ceea ce da o deosebita important,a acestui epizod,<br />
este credinia populara raspandita in Transilvania,<br />
care IT are izvorul aci. Manuscriptul Bibl. Centrale<br />
de pe la 1800 are adausul urmator, care lipse§te<br />
atat in cele alte manuscripte cat §i in textele tiparite :<br />
,Dinteaciasta apa, zic uniT, ca au baut roabele lui<br />
Alexandru, §i sant pana in zio de astazT vii, §i<br />
nu vor<br />
muri pana la zioa judecatiT.` 1)<br />
Iata acuma credinta populara din districtul Fagra§ului<br />
precum o comunica Schmidt : 2)<br />
`Cand ajunse Alexandru pang. la rain, dede de un<br />
imparat anume Ivan, §ezand pe tronul sau, §i avand<br />
1) Fol. 80 b 81 a.<br />
2) L. c. p. 25.
ALEXANDRIA 29<br />
picioarele inteo rant:dna cu apa fierbinte. Alexandru it<br />
intreba de ce sade cu picioarele in apa? si Ivan it respunse<br />
el apa are darul de a intineri. Atunci ii rugg,<br />
Alexandru sin dea si lui patina apa, dintr'acea fantana<br />
si el o puse bine. Slujnicele lui Alexandru insa furara<br />
acea apa si o Mara ; asa dobandira viala de veci si<br />
cunostinta viitorului, si ele sant "Ursitorele ce vin la<br />
omul indata dupg, nastere si i dau ,Ursite.<br />
Dupd o alts credinta mai populara, 1) au devenit<br />
acele suljnice ale lui Alexandru, , maiestrele ' cari<br />
sed in genere pe streasina caselor.<br />
In basmul banatean 2) intalnim o poveste, ,din<br />
vremea Romanilorc care ne aminteste mijlocul intrebuintat<br />
de Alexandru, cand a intrat in pesterea<br />
cea adanca ca sa scoata de acolo pietre scumpe si<br />
altele ; ca sa nu rafficeasca, porunci voinicilor sei sa<br />
incalice pe iepe si A, lege manzii la gura pesterii. Tot<br />
asa sfatueste un tata Miran pe fiul sail, care '1 hranea<br />
in ascuns; cad era o lege ca fii sa omoare pe<br />
pdrintiilor batranisi numal acesta se indurase de tatal<br />
sail.<br />
Urmand sfatului dat, a adus un mare ajutor tuturor<br />
si de atuncea s'a stricat acea lege barbara. Curios<br />
este ca aceasta era un obiceiu scitic, getic etc. si<br />
de asemenea raspandit la multe popoare. 3)<br />
Din legende vestite intalnim pe Antihrist si limbile<br />
pagane inchise intre munti. Este legenda mai cunos-<br />
1) Schmidt 1. c. pag. 28.<br />
2) Schott : Walachische Maerchen Stuttg. u. Tilbingen 1845 No.<br />
12 prig. 152-153.<br />
8) Pe larg vezi: Liebrecht la Gervasius. Otia imperialia. Hannover<br />
1856. Nota 18 p. 84 -86.
30 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> PpPUT,A<strong>RA</strong> ROMANA<br />
cuts sub numele de Gog si Magog, luandu-si originea<br />
de la cuvintele prooroculni Ezechiel continute in cap.<br />
39 1). A doua parte a legendei despre limbile inchise<br />
este acea despre clopotul facut in varful zidulul, care prin<br />
bataia vantului se misca singur. Povestea aceasta are<br />
paralela, si poate originea el, in ciclul legendar ce s'a<br />
facut in evul mediu in jurul lui Virgiliu, care, din poet,<br />
a<br />
ajuns vrajitor si facator de minuni. Intre lucrurile<br />
minunate facute de dansu, se povesteste de un bucium<br />
de felul acesta, Rusii din Sudul RusieT, localisand acea<br />
poveste a Alexandriei in Caucaz, spun de asemenea<br />
ca a pus 12 buciume pe varful ziduluT. 2)<br />
In fine mai pomenim parabola lui Candusal, care a<br />
intrat in Alexandria dintr'o carte nu mai putin<br />
vestita si raspandita de cat Alexandria, si adica din<br />
,Varlam si Ioasar , cu care ne vom occupa imediat.<br />
Inainte insa de a termina cu analisa Alexandriei<br />
ne remane a mai releva, el afara, de Alexandria propria<br />
zisa mai circulau in evul mediu si parti dinteansa,<br />
un fel de carticele mai midi, intre cari se afla scrisoarea<br />
lui Alexandru care muma sa Olimpiadasi care<br />
dascalul sau Aristotel 3) in care descrie minunile In-<br />
-diei, adica lucrurile minunate continute in Alexandria<br />
i tractate in deosebi ; cad intereseau in deosebi pe ceti-<br />
1) Materialul Intreg despre Gog si Magog v. Winer : Biblisches<br />
Realwt rterbuch. s. v. Magog ; si Liebrecht 1 c. p. 83 Nota 17 and<br />
ae citeaa. si<br />
Pseudocallisthenes, izvorul grecesc al Alexandria<br />
2) Liebrecht. 1. c. pag. 107. si pag. 262<br />
8) Epistola Alexandri Magni Macedonia ad. Aristotelem magistrum<br />
suum de itinere et de situ Indiae. v. Zacher: Pseudocallisthenes.<br />
Halle 1867 p. 106.
ALEXANDRIA 31<br />
toriT medievali. Alta carte era intrevorbirea ce a avut<br />
Alexandra cu capul Brahmanilor, despre desertaciunea<br />
falel Immesti 1). Din Brahmani, cum obseryam<br />
in treacat, s'a Mcut la noT: Negomdndri, si capul<br />
for : Ivant in .tara Macaron, adica in -tara fericitilor.<br />
Aceasta din urma desvoltare a unel parti din Ale-<br />
xandrie o posedam si<br />
noT in literatura romana si o<br />
datorim nu mai putin de cat cronicarulul nostru Nicolae<br />
Costin, care a intercalat-o in opul sau: ,Ceasornicul<br />
Domnilor`. Aceasta carte voluminoasa a rdmas<br />
pans azi inedita, si de acea nob publicam in ,Apendice :<br />
,Voroava a prea inteleptulul Garamantilor, care marele<br />
Alexandru4 intocmal dupa originalul manuscript<br />
de la 1710,-scris, precum ni se pare de catre Acsente<br />
Uricarul, care a fost casnic la Nicolae Costin precum<br />
affirms, d. Kogalniceanu 2). Manuscriptul se afla in Biblioteca<br />
din Iasi. 8)<br />
Alexandri regis Macedonum et Dindimi regis Bragmanorum<br />
de philosophia per litteras facts collatio. v. Zacher 1. c. p. 107.<br />
2) Letopisitile vol. I, 1852 p. XVIIL<br />
2)<br />
Acest manuscript merits o deosebiti atentiune atilt din<br />
punctul de vedere al limbei cat qi al cuprinsuld; noI dim estracto<br />
intinse in Chrestomatia romans ".
VARLAAM SI IOASAF<br />
Pe cand Alexandru se sill/We in Alexandria ca<br />
eroul luptelor §i viteazul cel nebiruit , care a ajuns cu<br />
firea omeneascl chiar papa la portile raiului, are din<br />
potriva Ioasaf in cartea de NA slava eroului credintei,<br />
care parase$te impAratia pAmanteand .1i de$ertaciunile<br />
lumii ace§teia pentru a dobandi imparatia cereasca<br />
viata de veci. Romanul , Varlaam §i Ioasaf reprezinta<br />
biruinta cre$tinismuldi asupra paganatatii $i<br />
slave$te chiar sahastria pi<br />
viata calugareasca. Din<br />
aceasta cauza au lost primiti, Varlaam §i Ioasat intre<br />
sfinti, atat in biserica pravoslavnica cat §i in cea catolica.<br />
Nu insa aceastA parte dogmatico-asceticA, care este<br />
de un interes special hisericesc, a contribuit intr'atata<br />
la respandirea universals. a WI Varlaam §i Ioasaf, ci<br />
parabolele minunate ce confine. Poporului ii place adevarul<br />
invelit intr'o pilda, a$a in cat sA devie plastic §1
VARLAAM SI 10ASAF 33<br />
sa se apropie ast-fel de inteligenta lui; dar nici °data<br />
nu se simte atras de speculatiuni filosofice sail de demonstratiuni<br />
abstracte. Inteadevar putem zice, ca nu<br />
exista mai nici un popor din Europa, la care nu vom<br />
regAsi acele parabole , cAnd sub forma originals mai<br />
de loc sail putin schimbate , cAnd ca haze pentru productiuni<br />
poetise de o valoare universalA., precum sant<br />
bunioara unele nuvele ale lui Boccaccio sail unele<br />
piese teatrale de Shakespere.<br />
Varlaam §i Ioasar se atribue in genere Sf-lui Joan<br />
Damascen (sec VIII), care nascut in Siria ar fi scris'o in<br />
limba siriacA §i in scurta vreme ar fi fost tradusa in<br />
limba greceascl. Dar atilt textul grecesc cat §i traductiunea<br />
cea veche slavona facuta imediat dupa cel<br />
grecesc ne spun numai de un Joan monahul( ; 1) abia<br />
traducAtorii posteriori latine§ti §i altii l'aq schimbatin<br />
loan Damascenu. In on -ce caz chestiunea, tine este autorul<br />
romanului Varlaam §i Ioasaf' nu este inc. deplin<br />
resolvatA. Novakovic', publicand textul slavon, s'a<br />
incercat a desvolta mai pe larg aceasta chestiune<br />
in introducerea sa, dar totu§i nu se pronunt,s positiv<br />
asupra autorului ; ci ne aratA numal ca coprinsul se potrivqte<br />
cu spiritul vremei in care traia Sf. Damaschin.<br />
2)<br />
Deja in secolul al trei-spre-zecelea exista o traducere<br />
sail mai bine o prelucrare latina §i una francezA ;<br />
1) AtCc `Itoicvvou Mothou 7 !ploy ;" slavonelte : niRHRHOMb<br />
M$13/COME moyzein IILCTROMb." v. St. Novakovic : Varlaamq i<br />
Ioasaf. Belgrad, 1881, p. 4.<br />
2) L. c. p. 1-13.<br />
Outer, lit. pop. rom.<br />
S
34 LTTE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMAICA<br />
cea d'intaia Facand parte din ,Legends aurea" a lul<br />
Iacobus a Voragine. c. 175.<br />
Din traducerile latine, mai cu seams din acea a<br />
Abate lui Guido, a intrat in cartea lul Vincentius din<br />
Beauvais 1) ; in ,Vietile sfintilor ' tiparite la Roma 1556,<br />
si in cele ale lui Rosweydius din 1628 precum si in<br />
multe alte editiuni.<br />
La Francezi si German! se bucurd asemenea de o<br />
mare reputatiune ; 2) mai cu seams parabolele at'<br />
fost copiate si tipArite. In ,Gesta Romanorum" se<br />
regAsesc mai toate, si de aci ad fost plate de cAtre<br />
scriitorii si nuvelistil medieval!.<br />
Tot asa de timpurid s'a prelucrat Varlaam si Ioasaf<br />
in limba araba si dinteaceasta limba in cea ebraica;<br />
se intelege cd, in locul crestinismului a venit muhamedanismul<br />
si judaismul 3). Chiar in limba etiopica<br />
s'a tradus si d'Abbadie poseda un manuscript<br />
din 1690 intitulat ,Barlaam si Ioasif."<br />
Din textul grecesc irnediat s'a tradus in slavoneste<br />
si s'a raspAndit prin Serbia, Bulgaria si Rusia. Manuscriptul<br />
eel mai vechiu din 1518. a fost publicat acuma<br />
de St. Novakovic' si insotit de o introducere interesanta.<br />
Dinteaceastd. carte posedem no! In literatura noasta<br />
mai multe redactimii.<br />
Cea mai veche, dar nu cea mai complecta se afla<br />
i)Vicentius Bellovacensis. Speculum historiale LXV c. 1-65.<br />
2) Biblografia intreag5.: Ebers. Bibliografisches Lexicon I.<br />
p. 138.<br />
2) Steinschneider. Hebraische Bibliogr aphie HI, p. 120.
YARLAAM SI IOASAF 35<br />
in ,Invataturile( atribuite lui Neagoe Voda. Nu intram<br />
aci in cercetarea asupra autenticitatit acestor invatatart,<br />
de oare-ce nu intra in cadrul carfii de fats; ceea<br />
(.e este insa pentru not mat presus de on ce indoiala,<br />
este originalul slavon al 'Arta' ce coprinde, pe<br />
,Varlaam §i Ioasaf.` Poate chiar ea intreaga carte a<br />
fost scrisa slovene0e §i a fost apoi tradusa in limba<br />
romana, impreuna cu viata lui Nifon, cu care se<br />
afla impreunata intr'un manuscript din 1816. Manuscriptul<br />
roman acuma perdut a fost din anul 1654<br />
de unde a publicat d. Hasdeu o parte insemnata.<br />
In intregul lut a fost publicat la 1843 indreptat de<br />
Sfintia sa pdrintele Lan Eclisiarhul Curtii 2).<br />
In intregul lui a fost tradus Varlaam Si Ioasaf la<br />
1648 de Udriqte Nasturel din Fiere0i, duph. un manuscript<br />
slavon. 0 copie din 1814 duph aceasta traducere<br />
o posede D. Eminescu , si tine stir daca nu se<br />
afla inch manuscripte din Varlaam si Ioasaf raspandite<br />
twin tara §i ascunse prin manastiri §i biblioteci private.<br />
Aceasta redactiune este cea mailunga §i cea mat complecta,<br />
cad confine atilt partea acea privitoare la slavirea<br />
sahastriei cat Si acea cu parabole.<br />
tl<br />
redactiune mai scurta, care e scrisa mat mult<br />
din punctul de vedere estetic , continand nu mai<br />
povestea biograflca , se afla in Biblioteca imperials<br />
din Viena 0 este o traductiune facuta din italieneSe la<br />
1764 de unu Botulescu pe cand se afla in inchisoare<br />
la Milan.<br />
') Archiva istorica a Romhniei I Buc. 1856 pag. 111 urm.<br />
9) Inviltilturile bunulul chi credinciosnlui Dom al tare Romane§t1<br />
Neagoe Basarab catre fiul sau Teodosie Vv., Bucure§tI 1843.
36 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
Redactiunea cea mai noug, despoiath insh de toate<br />
parabolele se aflA in Vietile Sfintilor". 'Acute dupa<br />
cele rusesti 1i<br />
tiparite la mhnastirea Neamtului 1812<br />
in 19 zile ale lunii Noemvrie` i), precum zice la margine<br />
: prescurtat din Joan Damaschin. Tot asa s'a reprodus<br />
in editiunea ,Vietilor` din Bucuresti 1836.<br />
Coprinsul acestui roman cu tendinta crestina-ascetick<br />
este eel urmator :<br />
,Cand se raspandise religiunea cresting. in Egipt,<br />
si vestea sfinteniel el patrunse pana in India, imphratea<br />
acolo un imparat anume Avenir. El se inchina la<br />
idol' si cum auzia ca se lateste religiunea cea nouh<br />
in Cara IaT, si ca multi isT pgrasesc casa for si avutia<br />
for si se duc in shlthstrie, se mania, foarte rhq si porunci<br />
di se goneasca calugaril si crestinii. Multi din-<br />
&Ansa' murirh ca mucenicl.<br />
Acest Avenir n'avea copii, si se ruga la idolil seT;<br />
in fine IT se implini rugaciunea luT si IT se nascu un<br />
copil, de o frumuseth ininunatb.. PIM de bucurie chemh<br />
imparatul pe tot' cetitorib de stele si filosofi si IT intreba<br />
de soarta copiluluT. ET cautara ursita luT si spusera<br />
imparatului ca se va face crestin. Imparatul scarbit<br />
de aceasth veste, puse de zidira un palat minunat<br />
si inauntru asezA pe fiul sau, dandu-I numat slue frumoase<br />
si shnatoase. Apo): dede porunch strasnica, ca<br />
sh nu se apropie de dhnsul si sh nu se arate vr'o slabiciune<br />
omeneasch, nicl boala nici moarte. Asa crescu<br />
flub imps ratulul in acel palat; dar totusi nu'l puturh<br />
opri sh nu ese din palat ; si atunci vgzu intr'o zi pe<br />
1) Fol. 156-182.
VARLAAM BSI IOASAF 37<br />
un om batran incovoiat §i sbarcit de greutatea anilor;<br />
fiul de imparat cum it vazu, intreba ce este acesta ?<br />
oamenii sal il.respunsera : e un om batran, aa ajung<br />
oamenii cand inainteaza in varsta. Alta data vazu un<br />
mort 0 '1 spusera : asta e sfar0tul omului. Iar alta<br />
data vazu pe un raios, Si cunoscu ast-fel ce va sa zica.<br />
boala. Intristat de soarta nenorocita a omenireI se tot<br />
intorcea scarbit acasa.<br />
In vremea aceea veni un glas la Varlaam, un pusnic<br />
ce petrecea in pustia Senaarului, sa se duca la Ioasaf,<br />
sa'i propovaduiasca cuvtintul lui Dumnezeti §i sal aduca<br />
la credir0 cea adevarata. Cum sosi in India se<br />
facu cunoscut cu o slugd a lui Ioasaf i'i spuse ca are<br />
o piatra nestemata pentru ddnsu ; cand it introduse<br />
sluga, desveli Varlaam lui Ioasaf toate tainele credfrAeI<br />
cretine 0 cu incetul 11 inval,ft toata istoria biblica<br />
§i'l pregati pentru botez. Dupa ce it boteza ft<br />
dede haina sa de par ce o purta §i Ioasaf 0-o finbraca.<br />
Dupa aceea pleca Varlaam iar la pustie.<br />
In vremea aceea afla Zardan o slugh a Id Ioasaf<br />
de venirea deasa a lul Varlaam §i incuno0iinla. pe<br />
Avenir de aceasta. Cum auzi Avenir se mania §i se<br />
intrista foarte rdu §i se duse la Arahie, un vrajitor<br />
vestit. Acesta it sfatue0e sa prinza pe Varlaam §i sal<br />
constranga sa marturiseasca singur ca credinla Jul e<br />
mincinoasa. Ear de nu'l va putea prinde, sa pue<br />
pe Nahor , un filosof batran ce se asemana cu<br />
Varlaam, sa se vorbeasca in public cu dansul despre<br />
credinta §i sa, se lase sa fie biruit de Arahie, care va<br />
sine partea paganeasca ; Ioasaf de sigur se va lepada<br />
atuncea de cretinism. Cautarea lift Varlaam este za-
.38 LlTE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
darnica , imparatul nu poate sa '1 gaseasca ; atuncea<br />
convoaca un sobor, in care sa. dispute Nahor cu Arahie<br />
si acesta trebuia sa ese biruitor. Dar spre mare<br />
mirare a tuturor apara Nahor, loctiitorul lul Varlaam,<br />
credinia crestineasca cu atata caldura, in cat esi el<br />
biruitor. Imparatul manios radica soborul ; in noaptea<br />
aceea aduse Ioasaf pe Nahor pe deplin la crestinism<br />
si Nahor plecil in pustie la Varlaam.<br />
Imparatul incerca apol sa-1 readuca la inchinarea<br />
idolilor, trimitand o fata de imparat foarte frumoasa<br />
ca sä-1 adimeneasca ; dar scapa si de aceasta, ispita.<br />
Atuncl se decide Avenir sa nu-1 mai supere , si ii<br />
da. o parte din imparatie ; Ioasaf zideste indata biserici<br />
si imparte Mat& avutia sa la saraci Insusi Avenir<br />
se boteaza si se retrage din domnie, ducandu-se<br />
asemenea sa petreaca zilele sale in simuratate in poSt<br />
si in pocrtinta.<br />
Ioasaf singur se lasa, de domnie si se duce in pustie,<br />
lasand toate bogatiile lumesti, ca sa petreacii in<br />
sahastrie impreuna cu Varlaam. Pupa multa ratacire<br />
prin pustie, reuseste infine a'l gasi; dar nu traira mult<br />
impreuna, ci Varlaam muri dupa scurta trecere de<br />
vreme. Ioasaf petrece in pustie 35 de anT si moare.<br />
Cum se raspandi vestea de moartea luT, venira totY<br />
oamenii din India, si luara trupul luT si al luT Varlaam,<br />
care erau neschimbate si aveau un miros bun si le<br />
dusera in Cara for ; aci le ingropara intr'o biserica<br />
frumoasa.c<br />
Acesta este pe scurt coprinsul biografic al acesteT<br />
cant;<br />
si in urma acesteT biografil ail devenit amandoi<br />
sfinci, adica Sf. Varlaam si Sf. Ioasaf praznuiti la
VARLAAM $I IOASAF 39<br />
19 Noemvrie. Multi s'ati incercat in trecut Si chiar in<br />
secolul nostru a cerceta adevarul despre existenta acestor<br />
personage ; dar incercarile n'au fost incununate<br />
cu succes , §i nici n'ati putut fi , cad precum a dovedit'o<br />
acuma Liebrecht, 1) biografia lui loasaf este<br />
identica cu acea a lui Buddha, coprinsa in Lalita-Vistara<br />
0 publicata in frantuzete de B. St. Hilaire 2).<br />
Alte dovedi pentru identitatea lui basal cu Buddha aft<br />
fost aduse dupa aceea de Veselovsky din call chineze0I<br />
de origina buddhistica, earl contin legenda despre<br />
nmterea 0 tineretea lui Buddha, §i povestea cum a<br />
ajuns el sa devie funclatorul unei religiuni noue. Textele<br />
chineze01 , can dateaza eel molt din secolul<br />
d'antaig al erei vulgare, as fost publicate de S. Beal 9.<br />
Mai pre larg despre toate aceste a tractat Novakovic'<br />
in introducerea deja pomenita 4).<br />
Dar nici chiar aceasta parte biografich n'a interesat<br />
intr'atata pe cititori, cat parabolele intercalate<br />
in invataturile ce da. Varlaam lui Ioasaf, , Si tocmai<br />
aceste parabole s'au reprodus §i in ,Invataturile Jiff<br />
Neagoe Voda.` Noi imparta0m aci unele dintr'aceste,<br />
intocmai precum se afla in editiunea tiptiriia , facuta<br />
dupa manuscriptul din 1654, acuma disparut, cad re-<br />
1) J ahrbuch fiir romanische and englische Literatur ed. V.<br />
Ebert vol. II, Berlin 1860, p. 314-334.<br />
2) Le Bouddba et sa religion, Paris, 1858.<br />
8) The romantic legend of Sakya Buddha from the Chinese, by<br />
Samuel Beal. London 1875.<br />
4) L. c. pag. 23-45.
40 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPITLA<strong>RA</strong>. ROMAN A.<br />
prezinta o redactiune scurtata si prelucrata anume.<br />
Asa de ex. : povestea cu cutiile.<br />
DecT porunci (imparatul) de facu patru cosciuge 2)<br />
de lemn, din care cloua le fereca preste tot cu aur, si<br />
baga inteansele oase imputite si scarnave si pleopele<br />
d'asupra le batu si le tintui tot cu cue de aur, iar cele-<br />
1-alte doua le unse numai cu smoala pre din afara si<br />
le umplu de pietre scumpe, si de margaritare, si de<br />
alte miroase bune, -si le infasura cate cu o tarsana.<br />
DecT chiema imparatul pre boierii si prietiniT aceia ce-i<br />
itnputase pentru intampinarea acelor saraci. (Imparatul<br />
intampinase cu smerenie cati-va saraci ofilitT de<br />
post si ajun, si boieril zicead intru sine : nu se cuvine<br />
aceasta imparatuluT), si puse inaintea for acele cosciuge<br />
cate patru, si zise sa se pretuiasca ce vor plati<br />
cele ferecate cu aur , si ce vor plati cele unse cu<br />
smoala ; iar ei pusera pret mare si mult celor ferecate<br />
si zisera : ca intr'acelea sa cade sd fie coroane si lucrurT<br />
scumpe, si brane imparatesti, iar celor smolite<br />
le pusera pret, putin. Atuncea zise imparatul catre<br />
dansi : bine stiam ca veti zice asa, ci nu se cade asa,<br />
ci se cade cu ochii eel din. launtru sa vedetT cele<br />
din launtru ce sant inteansele, sad de vor fi de cinste<br />
sad de necinste, si zise imparatul sä deschiza,<br />
sicriele cele ferecate cu aur, si data le deschisera<br />
1) Pag. 119-121. Manuscriptul d-lui Eminescu cap. 6 fol.<br />
14 b 16 a.<br />
2) Aci avem una din probele pentru originalul slavon, clicT in<br />
text-ul slavon st5, : covceg, ceea ce insemneaza slavone.te cutie,<br />
radii ; traducatorul roman s'a gandit la cuvantul rotnanesc, ce<br />
sana identic, cu toate ca are la noT un inteles en total diferit.
TARLAAM SI IOASAF 41<br />
si esi dintrInsele o imput,icrune rea si vazura intr'ansele<br />
lucruri grozave. Deer zise imparatul : acesta<br />
este chipul eel imbracat in haine scumpe si frumoase,<br />
si ceia ce se trufesc cu slava cea multa, Tar in<br />
launtru, eT sant plinT de lucruri rele, si mortT si impel-<br />
ApoT zise imparatul de deschisera si coscingele<br />
cele unse cu smoala, si cum le deschisera esi dinteansere<br />
miros frumos si se vazura lucruri minunate si<br />
scumpe si frumoase. Deci zise imparatul catre dansii :<br />
aceste cosciuguri stiti cuT se asemeneaza : asemeneaza-se<br />
celor doT oamenT care era imbracati in haine<br />
sparte si cu ferfenite intinate, si impaijinat,1 la obraz,<br />
si manjitT si negri si nadusiti si osteniti, carora le<br />
cautati voT numal chipurile cele dinafara , si 'ml atl<br />
imputat cad m'am inchinat ea for pan' la pamant. iar<br />
ea pricepand si cunoscand cu ochil eel din launtru aT<br />
int,elegerii mele curatirea sufletelor for si a for stralucire;<br />
rata acestea toate insa si caftanele cele imparatesti<br />
pentru marirea acelora nimic nu am bagat seamy<br />
ci be am calcat toate pre pamant jos inaintea<br />
Aceasta poveste, care, precum observam in treacat,<br />
se potriveste de minune cu textul slavon publicat de<br />
Novakovic 1) a intrat in Gesta Romanorwnc 2) a<br />
trecut prin pana cea maiastra a lul Boccaccio 3) a<br />
fost obiectul unel nuvele spaniole a luT Timoneda 4)<br />
1) L. c. p. 75-77.<br />
I) Cap 251 Oesterley si pag. 747.<br />
3) Decamerone, giornata X nuvelA 1.<br />
4) Alivio de Caminautes P I. No. 47. Dunlop -Liebreecht<br />
Nod% 72 p 462.
42 LITEUTURX POPULA<strong>RA</strong>. ROMANX<br />
si, ca sä scurtam cu citatele a ajuns nemuritoare prin<br />
,Negustorul de Venetia' a luT Shakespere.<br />
A doua poveste, ce am gasit-o deja oare-si cum<br />
schimbata in ,Alexandria`, suna ast-fel in originalul<br />
din InvataturT.( 2)<br />
Aceia ce petrec tot in voia si in poftele trupulul<br />
lor, parasind pre ticalosul for suflet. Acestia se aseamana<br />
unui om, ce fugea de un inorog si nu putea<br />
nici cum sa rabde si sa thrpeasch strigarea si zbieretul<br />
glasului lui eel groaznic si infricosai, ci fugea tare<br />
ca nu cumva sa 'I ajunga si sa 1. manance. Asa fugind<br />
el cazu intro groaph. mare si daca cazu inteansa,<br />
afla acolo un copaciu si se apuca de se urea, intr'ansal,<br />
si stiitu cu picioarele pe niste ramurT, si ghndea<br />
ca va 11 in pace si far de nici o grija. Iar daca se urea<br />
el cauta la radacina aceluT copaciu, si vazu doT soared.<br />
unui alb si altul negru, care rodea tot d'auna acel copaciu<br />
in care sta el. Si atata '1 rosese cat putintel<br />
era sa caza. jos. Deci cauta in fundul acel gropi si<br />
vazu un carpe mare si groaznic ce sufla si esia din<br />
gura luT para de foe, si venea cu gura cascata si cu<br />
dintiT rhnjiti numal sal inghita. ,Deci iar cauta spre<br />
partea in cotro sta el cu picioarele, si vazu 4 capete<br />
de aspida unde se ivea din malul acela ce era aproape.<br />
Si<br />
cauta in sus si vazu unde pica dintr'o ramura chte<br />
o picatura de miere, si daca yam acea pOnea miere<br />
unit de a'sT maT aduce aminte de acele ritutaqi multe<br />
1) Act II sc. 7 urni. In basme v. basmul no. 31 Lspirescu, ed.<br />
1882.<br />
9) Pag. 131-132. Manuscriptul d-lui Eminescu c: 12 fol.<br />
39 b-40 i.
VARLAAM 10ASAF 43<br />
ce'l incungiurase. pidica dinafara de acea groapa sta<br />
inorOgul gata sal manance, iar in fundul gropil ranjea<br />
acel carpe groaznic ca sal inghit,a, iar copaciul in<br />
care se urcase era pOnel numal sil caza, iar picioarele<br />
si le pusese pre niste ramuri uscate si putrede,<br />
si uita aceste rautati si greutati toate, si se porni spre<br />
acea ramurit ce pica putinea miere. Aceasta este inchipuirea<br />
celor ce se insala cu insalaciunea lumil acestia.<br />
Adica inorogul insemneaza moartea care gone.ste<br />
sa ajunga pre tot neamul lul Adam. Acea groapa<br />
mare este lumea aceasta care este plina de cursele<br />
mortil. Copacial acela pre carele rodea acel doT soareel'<br />
tot de una de carele se apucase de se tinea acel<br />
om, este viat,a fieste-caruia om, ce se scurteaza, trecand<br />
zioa si noaptea si se apropie de sfarsit. Iar acele<br />
patru capete de aspicla, insemneaza patru stihiT<br />
din care se toemeste trupul omulul. Care le de le va<br />
purta cind-va raa si cum nu se cade i se va rasipi<br />
tocmirea sufletului ; iar focul acela ce esea din suflarea<br />
aceluT carpe insemneaza groaznicele si cumplitele<br />
mate ale iadului care asteapta sa inghita si<br />
sa mistuiasca pre eel' ce iubesc mai vartos frumuse-<br />
tile<br />
si cinstea lumil acestiea de cat bunbjatile veacumut<br />
ce va sa fie. Iar acea picatura de miere insemneaza<br />
dulcetile lumil acestia cu care amageste si inseala<br />
pre prietenil saT, si nu-1 Iasi., sti se grijeasca de<br />
spasenia si mantuirea sufletelor lor.<br />
Parabola aceasta cu inorogul, pentru frumusetea eT,<br />
a devenit una din cele mai respandite si este chiar mult<br />
mai veche de cat compunerea lui Varlaam si Ioasaf<br />
ceea ce se poate demonstra si la toate cele alte
44 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMAN A.<br />
parabole continute intrInsu. Se intelege, ca indata ce<br />
a trecut prin7maimulte literature, respandita cand prin<br />
scris, cand prin viul grail, ea a fost mai mult sal mai<br />
putin modificata, i a§a se esplica forma in care a a-<br />
juns in ,Alexandria ". In India trae§te aceasta parabola<br />
in gura poporulul, sub aceeasi forma ca in Alexandria"<br />
noastra. Mai aproape de Varlaam este recenziunea<br />
continuta in Calila-va-Dimna, prelucrarea<br />
araba a vestitel Panciatantra.1)<br />
Cu totul identica putem zice §i mult mai veche<br />
este redactiunea chinezeasca, ce s'a conservat in doua<br />
variante in traducerile facute de timpuria din cartile<br />
buddhistice indiene. Stanislas Julien a publicat o colectiune<br />
de ast-fel de parabole §i pove§ti sub titlul de<br />
Avadanas, §i acolo sP afla acele doug, variante 2) In<br />
Europa gasim parabola in Gesta Romanorumc §i<br />
intro sutra de call aratate de Oesterley.<br />
In sfar§it mai pomenim pe scurt parabola despre<br />
cel trei prieteni" desvoltata foarte pe larg in Invataturilec<br />
intediat dupe parabola de mai sus. 4)<br />
Un om avea trei prieteni, deci doui dintean§ii iT<br />
cinstea §i-1 socotea cu toata inima, ear pe eel de al<br />
treilea nu'l baga nici intr'o seams. Iara cand fu o<br />
data, venire slujitoril imparate§ti §i<br />
vrea sa-1 is de<br />
grabs §i sal duel la imparatul sa'§i dea seams, de<br />
1) Renfey : Pantschatantra I, Leipzig 1859 § 17 p. 80-83.<br />
2) Les Avadiinas, contes et apologues Indienes trad. par St.<br />
Julien. I. Paris 1859, pag. 132 urm. p 191 urm.<br />
a) Gesta Rom. cap. 168 si anotatiunile luT Oesterley pag. 739.<br />
4) Pag. 133-136 cf. Manuscriptul d-lul Eminescu c: 13 fol.<br />
40 b 42a.<br />
a)
VARLAAM gt IOASAF 45<br />
multimea de galbenT ce era dator. Iar el cazu intru<br />
nedumerire §i nu §tia ce sa faca §i incepu a cauta<br />
sotil ca sä mearga cu dansul la imparatul WI fie intr'ajutor.<br />
Venind la prietenul eel maT drag, fl raspunse<br />
acel prieten : nu-tf. sant eu prieten, nici tiu tine WI<br />
tu, iar tie iata ca-tt dau 2 tolurT ca saIT fie pre calea<br />
care vrei sa mergT. Deci el daca auzi a§a, se parasi de<br />
nadejdea care avu catra dansul i se duse la al doilea<br />
prieten §i'l ruga sa-1 fie intr'ajutor. i acesta raspunse:<br />
nu pociu sa-ii ajut ceva, §i nici sa-ti folosesc ceva ; ci<br />
numai atata itT voiu ajuta, cat voiu merge cu tine putinea<br />
cale de to voiu petrece. Deci omul acela mahnit<br />
§i plin de osteneala §i grije merse §i la al treilea prieten,<br />
pre care nici o data nu'l cinstise cu toata inima.<br />
Iar el cu bucurie §i cu blandete raspunse si<br />
zise :<br />
acea putinea prietenie §i dragoste ce a1 aratat catre<br />
mine nu o voiu Oa, de acia voiu merge chiar inaintea<br />
to la imparatul §i '1 voiu ruga pentru tine.Prietenul<br />
eel d'antaiu este avutia §i bogatia oinuluT, aurul §i argintul<br />
pentru care omul pate multe greutati; dar la<br />
moartea lul nu is omul nimic cu sine, fora numai putine<br />
obiele de ingropare. Al doilea prieten este familia<br />
omulul, care-1 petrece pana la groapa, Tar al treilea,<br />
pe care nu'l baga in seama omul este credinta, dragostea,<br />
nadejdea, milostenia, dreptatea, Tubirea de<br />
oa,meni, curatia , ruga §i alte bunatatf multe, daca<br />
murim noT, ele se urea maT nainte §i merg la D-zeu<br />
de'l maga. pentru noT, §i dau seama catre vame,i1 eel<br />
groaznicT §i infrico§atT, §i se lupta pentru noT.<br />
Aceasta parabola se gase§te in literatura ebraica
46 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANY<br />
deja in secolul IVV 1) §i a intrat de timpuriu ca o<br />
varianta in literatura muhamedana 2) §i apoi in literaturile<br />
europene, pe de o parte din Varlaam, pe de<br />
alta din Disciplina Clericalis a lul Petrus Alfonsi 3),<br />
care, ca Evreu botezat, a luat din literatura ebraica<br />
mai toate parabolele continute in Disciplina. g De<br />
aci apoi in Ge.sta Romanorum 4) etc.<br />
Cea ce este interesantin povestea de fata, e a ea esista<br />
in limba romana in forma prosaic ca o traduc-<br />
Oune facuta duPrt Herder. Traductitorul, A. Zane, credea<br />
di Herder este insu0 autorul acestel parabole 5),<br />
§i nu §tiea ca, esiste deja de cate-va secole in literatura<br />
romana, §i chiar in trey variante.<br />
Impresiunea, ce a Rent personalitatea lul Ioasaf asupra<br />
spiritulul duios al poporului, ne desvele§te faptul<br />
ca, poporul a creat un cantec de stea, care are de<br />
obiect plecarea lui Ioasaf in pustie, ca sa imbrati§eze<br />
viat,a de sahastru. Acest cantec de stea s'a schimbat in<br />
cursul vremilor, analog cu cantecele populare personale,<br />
adica '§i a perdut personalitatea §i a devenit un<br />
cantec general : , Cantectel pustiel." Noi posedam acest<br />
cantec in ambele variante, in manuscript §i le co-<br />
1) Pirke de R. Eliezer cap. 34. Genesis rabba sect. 49.<br />
2) Steinschneider : Manna p. 1 7 si pag. 94 Zunz : Gottesdienstliche<br />
Vortrage p. 131 No. a. (Hammer) Rosencel I Stutg.<br />
Tubing. 1813 p 175.<br />
8) Disciplina Clericalis ed. Val. Schmidt Berlin 1827 c. II p.<br />
36 .i p. 95.<br />
4) Cap. 238. v. si pag. 745-746.<br />
8) CeT trel prietenT" apolog de Herder in : Foaie pentru minte,<br />
inima si literatuth 1844 pag. 206-207.
VARLAAM IOASAF 47<br />
municam pe amandoua intocmai dupa originalele. cad<br />
ne arata §i modul cum schimba §i preface poporul,<br />
ceea ce-1 place.<br />
Variantul cel mai vechiq este impersonal si se afRi,<br />
in manuscriptul nostru moldovenesc din 1784, in care<br />
e §i Alexandria :<br />
9<br />
Fol. 141b 142 a.<br />
F<br />
fp pre frumoasii pustiea!<br />
Priime§ti-ma intru a to desrtme,<br />
0 pre frumoasg pustiea!<br />
Ca pre pruncul la malcA,<br />
Mau la trto, td aplacrt<br />
0 pre frumoasil pustiea I<br />
Pre la mez de nalaz6.-noapti<br />
Nu mil infrico§a cu moarti<br />
0 pre frumoasii pustiea !<br />
Niel cu a ta. ingrozire<br />
Ca sit ml flea prefuiri (?)<br />
0 pre frumoasrt pustiea!<br />
Ti-am Tuba preste polate,<br />
Ce stint cu auril suflate<br />
0 pre frumoasA putiea!<br />
Ti-am iubit preste vistiriea<br />
Ce-ste plina de avutiea<br />
0 pre frumoasg. pustiea!<br />
Merge-voI pi dumbriivi odraslite<br />
Ca pre nilte vii rodite<br />
0 pre frumoasrt pustiea!<br />
Fi -voi srilbatia flIarri<br />
Lasiind lume ce amara
48 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
0 pre frumoas5. pustiea !<br />
§i pazand a to rAdicinA<br />
Ca sa stau fAra pricinA<br />
0 pre frumoasA pustiea!<br />
Ramurile tale imu plac'A)<br />
Ca ruga sA mi sa triacA<br />
o pre frumoasA pustiea !<br />
§i le placA cat de gTos<br />
Ca si doblindesc fobs<br />
0 pre frumoasa pustiea!<br />
§i le placli cat de mult'e)<br />
Ca ruga sA mi sA asculte<br />
O pre frumoasA pustiea<br />
Ca lume am phrasal<br />
§i la tine am n'Azuit<br />
0 pre frumoasA pustiea !<br />
CA doresc di at meii prietin<br />
§i aduc lacraml fierbinte<br />
0 pre frumoasa pustiea!<br />
Carele m'afi Indemnat<br />
De InselacTuni m'am Lisat<br />
0 pre frumoasa pustiea!<br />
Cu-mitre (?) me luT Hs.<br />
De la care am fobs<br />
0 pre frumoasA pustiea!<br />
Care m'ail rascumparat<br />
De strAmosescul pilcat<br />
0 prea frumoasa pustiea I<br />
Carele s'ati<br />
pironit pre truce<br />
§i 'q ad varsat sfa'ntul sange.<br />
0 pre frumoasa pustiea!
TARLAAM 91<br />
IOASAF 49<br />
Recenziunea a doua care urmeazk e mai complecta<br />
§i se afla intr'un manuscript de pe la Incepulul secolului<br />
nostru, in posesiunea d-lui Aron DensuOanu 1);<br />
&i este intitulatA :<br />
Pag. 24 -.25.<br />
Glister, lit. pop. rom.<br />
VERSUL PUSTII<br />
0 prea frumoastt pustie<br />
Primeaste-mA Intr'a to desie. of!<br />
Ca pre pruncul a sa maicA<br />
Cand la t,i4A i1 apleacl. of!<br />
Si In leagan i1 odineste<br />
De tot 11111 11 fere.te. of!<br />
Pazeste-m6 fAra frig<br />
SA nu mA tern de nimicA. of!<br />
Per la mez de meazAnoapte<br />
Nu mA infricosa de moarte.<br />
Nice cAuta ingrozire<br />
SA ma' fad' fart (le fire;<br />
Te-am Titbit pesti polatA<br />
Tot cu our fericatii;<br />
Te-am Iubit pre vistiere<br />
Ce sant plinA de avere;<br />
imparAtilea am pArAsit<br />
Si la pnstiire am venit ;<br />
Fiind salbaticA fiearA<br />
PArksind lumea ci amarA ;<br />
CAt In lume am trAit<br />
'Mahe valurT am patat.<br />
4
50 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMANA<br />
Vol sa scap fAril viva;<br />
Si prin a tale verzl lamurl (!)<br />
Vol sa triiesc farii valuri ;<br />
Ramurile tale it pleaca<br />
Ca ruga sa mi se tread.,<br />
§i le plead, cit de jos<br />
Ca sa dobandesc folos ;<br />
CA doresc de al met pkrinte<br />
Plangitnd cu lacram ferbiute<br />
De pdrintele Varlaam<br />
Care povdfuitori cram,<br />
Carile m'ah indemnat<br />
De eh lumea am lAsat,<br />
§i in cale am (!) povAtuit<br />
La pustie am venit<br />
Ca sa urines lui Hs.<br />
Care-I hind de fobs,<br />
Care fi'aii vArsat sfii(nt)ul sAnge<br />
Pironindu-sA pe cruce,<br />
Care m'art riiscumpArat<br />
Din strAmosescul mien pAcat.<br />
Oh! Hristoase! imparate!<br />
MA rog tam fad Zvi mie parte<br />
Cu ingerii sa ma odihuesc<br />
in veci al mA veselesc.<br />
O prea frumoasI pustie!<br />
Pentru a complecta aci sirul colindelor nascute din<br />
Varlaam si Ioasaf in toate variantele romane, mai dam<br />
In sfarsit Inca, redactiunea din c&ntecele de stea ale luX
VARLAAM $1 IOASAF 51<br />
Anton Pann Iata aceasta redactsiune, care a<br />
pastrat asemenea unele trasaturT, ce dovedesc originea<br />
acestui canter, del se spun& de a dreptul ea este un<br />
fiu de impdrat, care canta acel canter :<br />
Acel fiu de impitrat mare<br />
0 prea frumoasA pustie!<br />
Domnul andu-I luminare<br />
0 prea frumoasii pustie!<br />
A llisat imprtriltie ai c. L<br />
§i a plecat in pustie<br />
Cu dor O. cu amid jale<br />
Cantand in ast -fel pe cale :<br />
0 prea frumoasa pustie!<br />
MA rog din inimii tie,<br />
Primelte-ma pe mine<br />
Ca sit vietuesc in tine;<br />
A to desime.sa 'ml fie,<br />
Sciptrul de imparlitie;<br />
Pre tine to voIn de-acuma<br />
Ca sii'ml fii tats i murnii;<br />
§'ale tale ramunle<br />
A 'mI fi surorile mele;<br />
§i din tine britzi§orii<br />
Van sieml fie frati§oril ;<br />
§i toate lemnele crude<br />
Stout<br />
fie in loc de rude;<br />
§'ale tale floricele<br />
i) Cintarea 15-a in editiunea a 5-a a Ctmtecelor de stea. BucureltT<br />
1852.
62 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMANI<br />
Ca nepo %T qi nepotele.<br />
MA rog iar pustie tie,<br />
Mill de mine el 31 fie,<br />
§i sa ma fereqd de toate<br />
Plzindu-ma 'n zi qi 'n noapte,<br />
De nalucirl, de ispite<br />
§i de fiarele cumplite.<br />
SA ma intilre7t1 in rAbdare<br />
Dandu-ml bunli cugetare ;<br />
SA safer vara caldurA<br />
§i iarna degerAtura.<br />
De ma'l vedea intr'o durere<br />
Sa 'ml dal a to mangaere,<br />
Stand doftor boalelor grele<br />
§i balsam ranelor mele<br />
Ca din lume cand m'olu duce,<br />
SA 'ml poclu da sufletul dulce<br />
tntr'aceluia mina,<br />
Ce m'a zidit din tarlina.<br />
Este invederat, §i nu credem ca maT trebue demonstrat,<br />
cum ca toate aceste variante, probele activitdt,IT<br />
poetice a poporulul se trag dintr'un singur<br />
prototip, ndscut din jalnica infatiwe a lur Ioasaf,<br />
care-§1 pardse§te palatele ferecate in aur, ca sa petreacd,<br />
in pustie cu parintele sau Varlaam. Acesta se<br />
§i pomene§te anume in varianta a doua. Nu putem<br />
nici chiar banui, cum s'ar putea intAmpla cuiva, c.<br />
acest cdntec a esistat o data deja in forma inpersonala,<br />
§i numaImar tarziu introdus fiul de impdratc<br />
cddi esista qi<br />
la Ru.i lute() sums insemnata de variante
VARLAPAI SI IOASAF 53<br />
culese de Bersonov 1) din toate unghiurile Rusiei , atat<br />
din gura poporului, cat §i din manuscripte ; adica,<br />
atat colindele nescrise, lesne schimbatoare, cat §i cele<br />
scrise, mat mult sau mat puffin fixate gi<br />
de origina<br />
literal* §i in toate 29 de variante se nume§te basal<br />
acela, care pleaca in pustie §i canta acel cantec.<br />
--.7..4-72....4-..e--<br />
1) P. Bersonov : Kaleki perehojie I, 1 Moscva 1861 pag. 205<br />
268 No. 45 -74 ,,TarevieT Ioasafil, pustynikii."
SYNDIPA<br />
Nu mai putin important. §i rilspanditti este cartea<br />
aceea, de care ne vine acuma rtindul de a vorbi, adicg.:<br />
,Istoria Syndipi filosofalur.<br />
Pe cand ,Alexandria" trata un personagiu renumit al<br />
izbandelor razboinice, §i Varlaam §i lomat' canoniza<br />
viata sfanta a dol oameni muritori, ne prezintti aceastA<br />
carte un intelept, can i a Si dat numele sttu ca<br />
titlu. Dar ceea ce voim stt observilm din capul locului<br />
este, di nu dansul joaca rolul principal, cum s'ar putea<br />
crede. Literatura popular" are pe un alt erou al<br />
intelepciunei omenesti, pe Solomon impgratul ; darl<br />
intelepciunea celui d'antaiil, precum gi toatil cartea, are<br />
numai un singur centre in jurul cttrui se inviirte§te :<br />
vicle§ugurile femeilor §i invAtutura prin pilde, de a ne<br />
feri de dansele, §i a asculta sfalul oamenilor intelepti.<br />
Sindipa este un product indic.<br />
Inainte ins" de a intra in cercetarea mai de aproape<br />
.a acestei car', sa arunctim o privire asupra literaturei<br />
indice respective, a cares important" pentru cultura
SYNDIPA 55<br />
terara §i pentru literatura populara a celor din urma<br />
9-10 secole este aproape covar0toare. Aceasta importanta<br />
a fost dove dila in mod stralucit prin vestita<br />
Introducere ' a lul Benfey la traducerea germane a<br />
cartii indice: Panciatantra. 1)<br />
In urma espeditiunilor lui Alexandru Machedon, de<br />
care am vorbit mai sus, au stat Grecil un limp oarecare<br />
in relatiuni directe cu Indienil. Peste doua secole<br />
au domnit domni de origina greceasca peste districtele<br />
nord-vestice ale Indiei, stapanind t,ara Pendjabialui, ba<br />
Imparatiea for se intindea chiar pana departe in India<br />
apusana , soli grece0i erau acreditat,i pe lang& domni<br />
indieni, negustorl grece0i, arta §i tiin(a greceasca<br />
au intrat chiar §i in viala indica atat din Pendjab, cat<br />
§i din Alexandria. InfluerAa ce au esercitat deci Grecii<br />
nu poate se fie mica, §i se poate chiar ca a fost mai<br />
mare de cat ne-o inchipuim. A.sa pe taramul vietil<br />
practice , d. e. la baterea monedelor, la architectura,<br />
poate chiar la drama ; afara de acestea §i o suma de<br />
fabule, legende 0 mite se par importate prin Greci.<br />
Din contra, India a platit Europei cu dobanda insutita<br />
aceasta imprumutare. Sute de basme §i legende,<br />
pove01 §i snoave incep deja pe la sec. VIII a se intinde<br />
de la India peste Asia apuseana §i Europa intreaga ;<br />
intre cele mai vechi colectiunl de pove01 §i fabule putern<br />
numi Paciatantra §i Sindipa. 2) Din sec. X incep<br />
espeditiunilepopoarelor islamitice in India §i o cuno§tinia<br />
mai de aproape a Indienilor; §i literatura scrisei in-<br />
1) Th. Benfey, Pantschatantra: Fiinf Blicher indischer Fabeln<br />
etc. 2 voll. Leipzig 1859.<br />
2) Benfey, 1. c. vol. I p. XXIII.
56 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
a predomina. Cdrtile de povesti indiene se traduc mai<br />
intai in limba pehlevi (irano-semetica) apol in limba<br />
persand si araba si ast-fel se latesc peste toate tarile<br />
islamitice si de aci in Europa ; punctele de trecere ere!<br />
Imperiul bizantin, Italia si Spania.<br />
In masurd, mai mare s'au lit aceste povesti si peste<br />
Odle din nordul Indiei: China si Tibet. Cercetarile<br />
lul Benfey, au demonstrat, ce atat nascocirea cat si<br />
latirea acelor mai multe pove.sti se datoresc Buddhislnulu<br />
§i literature! buddhistice , care deja din sec. I<br />
d. Chr. a fost cunoscuta Chinejilor. Ace.stia ad stat in<br />
relatiunile cele mai intime cu buddhistii indien!, qi<br />
Staniglas Iulien, renumitul Sinolog, a reusit a descoperi<br />
in encyclopediile vechi chineze§ti, o alma de legende,<br />
parabole si basme de origine indo-buddhista; si se<br />
vede ce Chinejii au considerat in destul aceasta literaturd<br />
pentru a o strange si a o publica. No! ne-am folosit<br />
deja la parabolele In! Varltm de aceste traducer!<br />
chinezesti.i) In acelasT mod ca la Chineji an ajuns povestile<br />
impreund, cu Buddhismul la Tibetan!, si de la<br />
dansil la Mongols, can an stapanit Rusia mai bine de<br />
200 de an!, si in a cdror limbd s'au mai pastrat trei<br />
din colectiunile cele mai importante de aceasta naturd.<br />
Si asa din literature a intrat in popor §i din popor<br />
in literature, capatand cu incetul la fie care, ca7<br />
racterul individual si national, si printr'aceasta cate<br />
o data o transformare poeticd interesanta.<br />
Cartea cea mai de frunte a literature! acestia este :<br />
Panclatantra : Penta-teuh. Neavand atata importantd,<br />
pentru istoria literature! populare romane ne vom<br />
1) Mai sus pag. 39 44.<br />
9t
SYNDIPA 57<br />
multumi a o aminti in scurt, ad paha acuma Ii am<br />
reu§it a gasi vr'o traducere in limba romana. Panciatantra,<br />
este o colectiune de pove§ti intercalate una<br />
intr'alta §i pline de sentinte morale, esplicate prin pove§tile<br />
ansasi ; precum a aranjat d. e: Anton Pann: ezatoarea<br />
la Tara, dar aci nu esista o legatura a§a de iniima<br />
intre diferitele pove§ti precum este in Panciatantra,<br />
unde toate-s legate unele de altele. Toate sant<br />
inchise intr'o poveste mai generalaca intr'o cercevea.<br />
Acesta este caracterul tuturor pove§tilor indiene, §i<br />
se.esplica prin scopul pentru care au fost compose :<br />
aceia de a arata o invalatura. ,nitic supt forma uneT<br />
fabule. Ele erau destinate pentru ,beizadele, feciori<br />
de domnT §i domnil insu§1, §i am putea numi scopul<br />
for prin cuvantul : )0glinda domnilor`. Prin forma et<br />
de compilat,iune a inlesnit adaugarea §i scurtarea de<br />
fabule §i pove§ti ; §i inteadevar Panciatantra in forma<br />
ei moderna, este ntult mai bogata §i desvoltata decal<br />
a fost in vechime. Fartea cea mai vechie se pare ea<br />
e3te din sec. IIIII d. Chr. cad o suma. de fabule<br />
dinteansa se afla in literatura chinezeasca.<br />
Tradusa din limba sanscrita in pehlevi de care<br />
Barzuie si dinteaceasta in cea araba de catre Abdalah<br />
al Mokkafa a fost tradusa Panciatantra deja<br />
762 in sec. V. in limba siriaca ; aceasta traductiune<br />
s'a descoperit mai deunazi de Bickell intr'un mod<br />
foarte minunat ; §i Bickell a editat-o §i a insotit textul<br />
siriac cu o traductiune germana (1). Descoperirea<br />
1) Kalilag and Damnag. Alte syrische Uebersetzung des indischen<br />
Ffirstenspiegels ed. G. Bickell; mit einer Einleitung v. Th.<br />
Benfey. Leipzig 1876.
CO<br />
LITE<strong>RA</strong>TURP. POPULAIti ROMANA<br />
ei foarte interesanta a fost descrisa de Liebrecht. Apendice<br />
la : Mythologie comparee de M. Muller.<br />
Traducerea araba a fost baza traducerei ebraice<br />
din sec. XIII din care Iohan de Capua a tradus<br />
M latineste ca : Directorium humanae vitae. De aci s'a<br />
tradus apoi nemteste 8i dintr'asta in toate cele alte<br />
limbieurope e sub titlu : Kalila pi Dimne sau Bidpai.<br />
Trecem peste toate cele alte versiuni orientale. (armene,<br />
malaice, hindostane, maharate etc, despre cari<br />
a tratat Benfey in vestita-1 introducere la traductiunea<br />
germana 1) §i ne oprim jar la traductiunea araba.<br />
Aceasta a fost tradusa in limba greceasca de Evreul<br />
Simeon Seth la 1080 din porunca ImparatuluI Alex.<br />
Comnenos sub titlul de Stefanit si lhnilat. Din neintelegere<br />
a tradus §i numele proprie din titlu, deducand Calile<br />
din arabeste Calila, care insemneaza ; coroana, de<br />
aci Stefanit; in adevar insa sant Calila §i Dimna numiri<br />
schimonosite din Carataca §i Damanaca" cum se<br />
numesc sacalii; personajele principale din Panciatantra<br />
indica ; in limba siriaca se numesc deja Calilag iii<br />
Damnag, si de aci arabeVe : Calila ti<br />
Damna. De timpuriu<br />
a fost apoi tradusa din greceste in limba slavona<br />
tot cu titlul Stefanit ysi lhnilat.<br />
0 parte dinteansa se vede el a intrat in literatura<br />
noastra romana si este identica cu : Cele12 vise ale lui<br />
Mantel- pe care le poseda d. Cipariu un manuscript<br />
din sec. XVII. 2) Nol nu putem judeca de cat<br />
dupe titlul indicat, dar totusI ne vom ocupa. putin de<br />
1) Pantschatantra I, Leipzig 1859 p. 2-18.<br />
2) Priucipia pag. 114 nianuscriptul Ss. fol 31-36.
CELE 12 VISE ALE MI MAMER 59<br />
acesta visuri, studiate cu deamanuntul de Veselovsky. 1)<br />
.Ceea ce dg acestel povW1 o insemnatate deosebiti<br />
este probabilitatea, ca a venit la Slay. i la noT intr'un<br />
mod izolat, independent de cartea intreagh, i ca mai<br />
cu seamy la aceasth poveste se arata mai clar originea<br />
budistica a acestui fel de apologurT i fabule. La<br />
noT insa a venit de la Slavi ; ei de oare-ce traductiu-<br />
nile romane din limba slavona s'au<br />
linut in genere<br />
str.ans de textul original, noT dam aei in lipsa traducerel<br />
romane, un estract dupa textul slavon. Judecand<br />
dupa numele : Mamer se tine recenziunea noastra<br />
de acea veche slavonil din sec. XV, publicath de Veselovsky.<br />
2)<br />
Intr'o targ. numita Iriin Pra un imparat anume<br />
Acesta yam intr'o noapte 12 visuri; nefiind<br />
nimenea sa i le talcuiasch se roaga de filosoful Mamer<br />
§i acesta Ii zice ca visurile sant visurT profetice si arath<br />
oamenilor de rail §i ora§ulul de pacoste.<br />
In visul cel d'antaia in care imparatul a vazut un<br />
stalp de our stand pe pamant §i ajungand pang la cer;<br />
insemneaza : Mutate mare pre lume §i vrajba unuia<br />
contra celut alt. Intr'un alt vis a vazut un burduf de<br />
branza atarnand de la cer pang la pamant. Visul<br />
acesta insemneaza ca oameniT se vor lepada de<br />
inchinriciunea la D-zed, i ca nice unul nu va face<br />
nicT un lucru bun. In visul al treilea vazu tree cazane<br />
ce ferbea, unu plin de unt, altul plin de oleiu §i al treilea<br />
plin de apil; din douil fugea coprinsul, numal din al<br />
I) A. N. Veselovsky. Slovo o dvenadtati sushi' Sallab,g. St.<br />
Petersburg 1879:<br />
2) L. c. p. 4-10.
60 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
treilea din mijloc nu fugea coprinsul; si Mamer talcueste<br />
ea va fi o vreme, unde intre 1000 de femeT una nu va fi<br />
cinstita. Asa urmeaza un sir intreg de visuri curioase<br />
si de talcuiri nu mai ptOn curioase<br />
Prototipul acestor visuri se Oa in recenziunea siring.<br />
1) si in cea araba 2), cu deosebirea insa, ca visurile<br />
sant cu totul altfel si talcuirea for e mai ra(ionala.<br />
Acolo urmeaza chiar implinirea for imediata,<br />
in tocmai cu talcul dat de ii-Oleptul Chibariun, si un<br />
cum iT talcuiall Brahmanii visurile in folosul for projiriu.<br />
Afars de recenziunea din Panciatantra, se afla o poveste<br />
cu cerceveaua cu totul analoaga si aproape de<br />
cea precedents, in Kandjur, ciclul tibetic de povesti<br />
huddhistice, unde e vorba in genere de imparatul<br />
Cianda-Pradiotasi in locul lu! Chibariunint,eleptul, este<br />
Mabacatialana.<br />
Aceste visuri si talcul for all capatat cu incetul forma<br />
de intrebari si raspunsuri, ca ghicitoare ; iar pe de<br />
alta parte '1t<br />
regasesc analogil in basme, unde eroul<br />
vede lucruri curioase, precum imparatul vede visuri<br />
curioase ; si la un loc anume, de la o persoana anume<br />
capatg eroul deslusirea acelor lucruri, precum capata<br />
aci imparatul deslusirea visurilor. Veselovsky care a urrnarit<br />
aceasta terns mai de aproape, a adus-o pe de o<br />
parte in legatura cu Morolf, pe care-1 vom intalni mai<br />
departe sub numele de Bertoldo, pe de alta, a aratat<br />
esemple din basmele rusesti, unde regasim.ast4e1 de<br />
vedeniT curioase. 3) Noi ne marginim a aduce un basm<br />
1) Bickell 1. c. cap.9.<br />
2) Cap. 14<br />
3) L. c. p 38 44.
SYNDIPA 61<br />
cules de noT din gum unuT tigan din Bucurestl; pe<br />
care l'am publicat in limba germana..1)<br />
,Feciorul de imparat incaleca pe un cocos ferecat si<br />
insotit de cumnatul sad, care calareste asemenea pe<br />
un cows, plead. la iad. Pe drum vede vaci ce pastea pe<br />
o livede grasa langa ape, §i totusT erad asa de slabe<br />
in cat n'aveat atata came pe oase cat e pe varful unul<br />
ac. Ficiorul de imparat intreba, pe cumnatul sad ,ce<br />
este asta?, cumnatul IT raspunde : ,tacT, and ne-om<br />
intoarce, ti-oid zice4.<br />
Mergand maT departe vede niste vaci pascand pe<br />
nisip si totusi erad asa de grase, in cat plesnead de<br />
grasime, dad le atingeaT cu degetul. Ficiorul de im-<br />
parat intreba. iarasI, ,ce este asta ?4 §i cumnatul sad<br />
ii respunse: ,tacT, tend ne-om intoarce spune.<br />
Mild se intoarsera. IT spuse : ,vacile grase sant aceT<br />
(Damen', cart as lucrat cu toata inima pentru copil lor,<br />
iar cele slabe sunt oameniT nehotezati si pizmatareti.'<br />
Aseasta este numal un epizod din multimea ce se Oa<br />
in basmele corespunzatoare rusesti. 2) Alte paralele occidentale<br />
afara de cele pomenite de Veselovsky se aflu<br />
d. e. In basmele Siciliane a doamnel Gonzenbach si<br />
literatura comparata in notatiunile lul R. Kcehler.<br />
In mod indirect a intrat in literatura romans o multime<br />
de povesti care la urma urmelor se trag toate din<br />
1) Ausland ed. Hellwald 1880 p, 257-259.<br />
2) Veslovsky L c. p. 40.<br />
8) L. Gonzenbach. Sicilianische Maerchen Leipzig; No. 88 anot.<br />
ibidem vol. II pag. 257 259. 0 .paralelil, din literaturA tatara,<br />
1870 din Siberia, v. Radloff : Sprache der tarkischen Staemme<br />
Sttd- Sibiriene vol. IV St. Ptrsbrg. 1872 p. 378 381.
62 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANI<br />
Panclatantra. Asa unele povestl si basme, ba chiar si<br />
fabule, si de aceea adesea-ori vom reveni asupra Pan -<br />
clatantret, in cursul cercetarilor de fa0..<br />
Caracterul acestei carte este in forma cu totul alt -fel,,<br />
de cat forma Panciatantrei dar in fond are asemenea<br />
scopul didactic ca si aceea.<br />
Acuma insa sa ne reintoarcem la cartea de la care<br />
am plecat la ,Syndipe. Iata cum se esprimaGcerres,<br />
vorbind de aceasta. carte :<br />
.Apropiindu-ne de eel sapte intelepli( ajungem la<br />
o carte care ne insufla respect prin anticitatea et cea<br />
mare. E.sit din munt,i1 Indiei, a fost acolo un izvor mic<br />
in vremile trecute, si s'a revarsat catre Occident prin<br />
campfile cele intinse ale Asia' in curs de mil de ant,<br />
tot crescand cu cat inainta in vreme §i in spat,ia, si din<br />
care s'aa adapat neamuri si popoare intregt, pans cand<br />
a venit in Europa cu migrat,iunea cea mare a popoarelor,<br />
si si-a castigat si in genera4iunea si in vremea<br />
noastra un public atat de insemnat, in cat a ajuns<br />
aproape celebritatea si sfera de activitate a cartilor<br />
sfinte, si a Intrecut acea a cartilor clasice. ,,Apoi urmeaza<br />
: ,Curios si caracteristic in istoria acestei calf,:<br />
este mai cu seams propasirea cultural, ce se arata in<br />
fenomenonul, ca, pe and acea.sta carte la aparitiunea et<br />
si mai pe urma Inca ca traducOune greceasca, era cartea<br />
regilor si o consideraii ca un vademecum, acuma<br />
a ajuns carte populara si a gasit refugia in contra uiaril<br />
la clasele mai de jos ale societatei.<br />
Aceasta, carte merits dar o analisa mai deslusita<br />
fiind tot de o data un esemplu din literatura indica.<br />
asa bogata in felul acesta. Originalul indic nu s'a des-
SYNDIPA 63<br />
cogerit insa pana astazi. Forma principals, adica cea<br />
mae scurta, este descoperita de Brockhaus in noaptea<br />
a 8-a din Tuti-Nameh. Dupe, numele celui mai mare<br />
intelept care joacA rolul cel mai mare (Sindabar, Syntipas,<br />
Syntipa) a capatat aceasta carte numele de Sindabar,<br />
Syntipas §i Syntipa; in transformarile sitraductiunile<br />
occidentale se numeste: Cei 7 intelepti Roman<br />
des sept sages dupa numArul inteleptilor. Cea<br />
mai vechia forma dupe, cea persand, este acea descoperitA<br />
si publicata in limba siriacd de Baethgen 1) Aceasta<br />
versiune nu este alt-ceva, de cat o traducere<br />
dintr'un text arab. Din cea siriaca a fAcut Mihail Andreopulos<br />
in secolul XI o traductiune in limba greceasca.<br />
Baza tuturor reproductiunilor europee insa este<br />
traductiunea cea evreeasca de pe la 1250. Din aceasta<br />
a facut un monah, Darn Iehan unalatineasca, Hebers<br />
o traductiune franceza sub titlul ,Dolopathas.c (secolul<br />
XIV) Din o alts, traductiune francesA, s'at'e facut<br />
cele alte reproductiunT, asa d. e. cea englezeasca etc.<br />
Aceasta recenziune franceza a fost editatA de Keller,<br />
care a scris o introductiune de peste 2463) pagini, in<br />
care urrnareste toate paralelele si ramificatiunile acesteT<br />
ci£rtt, mult citite si foarte influente. Cad: afarA<br />
de acele traductiuni pomenite, mai posed, fie-carepopor<br />
cate o odrasla esitA din vita comuna, cate o prelucrare<br />
mai mult salt mat putin amplificatA a lut Syntipa.<br />
1) F. Baethgeu, Sindbim oder die sieben weisen Meister Leipzig<br />
1876.<br />
Tiparitit de Boissonade, de Siatipa et Cyri filio, Andreopuli<br />
narratio in : Anecdota graeca Paris 1828.<br />
3) Le romans des sept sages. Ttibingen 1836.
64 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANA<br />
Forma acestei csrti, adict o in*irare de povesti, inlesnia<br />
imbogAtirea i amplificarea el, intocmal precum se<br />
amplifica si se Imbogatea Panclatantra, si intocmai<br />
precum se 1mbogAtea Halimaua. Asa dintr'o carte cu<br />
7 intelepti ce spun cate o poveste gi unu sail 7 ragpunsuri<br />
al mumel vitrige, s'au facet cu incetul 10 d. e.<br />
in 1001 nopti artbest11) si s'a sporit in literatura turceascA<br />
pant la 40 de povesti ale vezirilor .i 40 de raspunsurT.8)<br />
Din traductiunea greceasca. a luT Andriopulos s'a<br />
facut pe de o parte o traductiune sloveneasca, care<br />
insa nu ne intereseaza pre noT acuma intr'atata, gi<br />
pe de alts o traductiune neogreceascei tiparitt in Venetia<br />
la 1744. 8) De aci s'a tradus in limba romana,<br />
si a intrat in literatura populara romans..<br />
Textul cel mai vechiu it posedAm noT intr'un manuscript<br />
mixt din 1779, dar este numai un fragment<br />
de 3 foi coprinzand povestea introducittoare. Iatt titlul<br />
pe deplin, care ne spune curat, cs s'a tradus din<br />
limba greceasca, cu care se si potriveste cuvant din<br />
cuvant :<br />
'Istoria luT Kir 1 InpArat al Persilor, si pentru dascalul<br />
Sandipa. Cuvantul intait al Sandipii filosofulul,<br />
talmAcit de pre limba sirieneasca pre limba eleneascl;.<br />
iar acum mai pre urms pre limba romaneascA.,<br />
,Aceasta istorie at scris-o maT intaiu Mossus filo-<br />
1) 1001 Nacht ed. Habicht etc. vol. X noaptea 440-452.<br />
') Literatura IntreagA a tratat-o pe larg afar de Keller Comparetti:<br />
Osservazioni intorno al libro dei Bette savj di Roma. Pisa<br />
1865, qi Ricerche intorno al libro di Sindibild. Milano 1869.<br />
MJ6oloymov Zuviotou too inl000pou. Tenet. 1744. (80 96 pp.)
SYNDIPA 66<br />
soful pentru Kir imparatul Persilor, vi pentru navtere<br />
fiului sad, vi pentru dascalul Sandipa filosoful vi pentru<br />
7 filosoli at impitratulut vi pentru Oitoarea imparatulut<br />
vi pentru mevtevugurile el' cele reale vi vicleni ci<br />
le-aii facut vi le-ail gait acea vitriga.' sa li faca fiulut<br />
imparatului inc6 vi asupra a insuvt inparatului."<br />
A doua traducere tot din elineaste in limba romaneasca<br />
s'a facut de dire unu, anume Simeon Pantea,<br />
la 1802 care a vi tiparit-o in acelavi an in Sibiu sub<br />
titlul : Istoria Syndipi filosofulut. A doua editjune s'a<br />
facut tot acolo la 1834.<br />
lata acuma coprinsul ,Istoriet Syndipet( care a avut<br />
o influent,a directa vi indirecta asupra literatures<br />
populare:<br />
,Fost-all un imparat la Persia, numele lui Kira, care<br />
avea vapte mueri, darn, copil n'a avut; vi a rugat pre<br />
Dumnezett sa't dea copii ; Dupa multa rugaciune l'a<br />
ascultat D-zeti vi a nascut femeea un fecior, pre care-1<br />
crevtea imparatul vi'l invata ; vi i -aii gasit un dascal<br />
sal fug intru invalatura int,elepciunet vrednic; dar in<br />
zadar se nevoi dascalul treT ant, cact uimic nu s'a folosit.<br />
Vazand aceasta imparatul, chema pre Syndipa,<br />
filosof vestit, vi 1 zise, ca. vrea sa.-1 dea pe fiul sari<br />
spre inv5latur5. Syndipa Mgadui a-1 da in vase lunt<br />
gata, cu toata invMatura pe deplin vi desav-arvit invatat,<br />
iar de nu, sa. 'i se taie capul, vi-T dede o ast-fel<br />
de scrisoare. Deci lua. Syndipa pre fiul imparatului<br />
vi'l bag intro casa mare vi larga, vi cele din launtrul<br />
casil le-a luminat vi le-a albit vi a scris vi a zugravit<br />
pe pareci cate invat,aturi vrea 0.-1 arate; acolo vedea<br />
filosoful cu fiul imparatului, vi'l inv6ta. Dupa ce tre-<br />
°aster, lit, pop. rom. 5
66<br />
LITE<strong>RA</strong>TI:<strong>RA</strong> POPULARX ROMANA<br />
curd cele 6 lunT sI coconul era desavarsit invatat, zise<br />
Syndipa : ,voiu fac cercarea norocului tau, si precum<br />
void vedea folosul tau asa to voiu trimite la 0.-<br />
01 tau.' Facand cercare, vazu filosoful ca coconul se<br />
afla intr'o primejdie mare, daca nti va tacea sapte<br />
zile de arandu, si sa nu vorbeasca nicT un cuvant; cu<br />
aceasta povata 11 trimise la tatal saa.<br />
Deci a mers fiul imparatuluI dimineat,a si s'a inchinat<br />
imparatului. Dar cat iT vorbi imparatul, el sta si<br />
se uita in ochiT luT, si nu'I raspundea. Imparatul mahnit<br />
zise hoerilor seT, sa vorbeasca, el cu dansul, poate<br />
se teme si nu graeste cu dansul caimparat; si incercarea<br />
hoerilor fu zadarnicd. Tot ap taxa de toles era si<br />
incercarea mumeT sale.<br />
Imparatul avea intre femeile lui una vicleana, si<br />
i-a zis sa is pre fiul imparatulul si cat poate sa vorbeasca,<br />
cu momele, doara-1 va face saV mph tacerea<br />
i sa vorbeasca DePI '1 lua muma sa cea vitrega<br />
duce in casa et; acolo incepu vorbeasca de dragoste<br />
si-i zise ca va cugeta ()axes' care mestersug asupra<br />
tatalui sari, adica iT va da moarte, iara el luand<br />
InparMia, sa o is pe (lama de muere. Aceste cuvinte<br />
imtaratara ivteataia pe fiul imparatulul, in cat uita<br />
de sfatul Syndipil §i-1 zise : SA stir ca 't,T vela da raspuns<br />
piste sapte zile; iara muerea auzind acestea s'a<br />
nevoit sa faca pierzarea lui, decT 1ndata 'S a rupt hainele<br />
eT, §i-§T as sgariat fata si a strigat tare. Imparatul<br />
auzind strightul el, alerga iute sa vaza ce este;<br />
iara, ea i-a zis: ea, imparate, cu multa osteneala ma<br />
stra'duiam, si cu dragoste vorbeam pi-1<br />
indemnam sa<br />
Torbeasca ; iara el de naprasna a cazut peste mine<br />
pi 1
SYNDIPA 67<br />
i sa nevoea sä ma rusineze, asa in cat mi-a rupt<br />
haina si podoabele, si fata mi-a sgariat-o precum<br />
vezi. Imparatul turburat si spaimantat, hotara sa osb.ndeasca<br />
pre fiul sat la moarte.<br />
Impdratul avea sapte filosofI dupa obiceTu, pre cari<br />
'T Linea imparatul spre cate lucrurI vrea sa fad.. Decl<br />
acesti sapte filosofi si sfetnici auzind de hotararea impdratului<br />
asupra fiiului sdu , fara sfatuirea lor, au socotit<br />
mintea lor, si au cunoscut di din mare manic si<br />
din turburare covarsitoare s'a turburat imparatul de<br />
a crezut Vara mueril si a osandit pre fiiul sau la<br />
moarte DecI se sfatuira intre dansiT, ca fieste care sa.<br />
meargg la imparatul, cate unul intr'o zi sa vorbeasca<br />
cu dAnsul, sa, nu omoare pre filuI sau, pand vor trece<br />
cate sapte filosoti.<br />
Asa veni eel d'antaiu filosof si spuse imparatulul o<br />
pilda si Inca una, cum ca nu se cade sä creaza usor<br />
vorbelor pardtoare. Cum simti muerea aceea, de vorbele<br />
filosofultif, veni si ea si spuse imparatulul o pilda,<br />
cum ed. sa nu se Increazd in sfetnici, ca sant viclenl<br />
si reT.<br />
A doua zi vine al doilea filosof si spune o pildd, si<br />
Tar vine muerea si spune altd pilda, si asa tot hotarea<br />
imparatul sä omoard pre fiul sau, sill<br />
retragea hotararea,<br />
dupg cum venea muerea sau unul din eel sapte<br />
filosoti, sfetnici al luT; ast-fel trecura, cele sapte zile<br />
primejdioase.<br />
In zioa a opta se arata Syndipa si fiiul imparatului<br />
dezlegandu-i-se legdtura taceriI spuse viclenia mueril<br />
; apol spuse maT multe pilde, cari dovedeau inalta<br />
sa intelepciune. Imparatul dede atuncT porunca sä se
68 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
omoard muerea aceea ; insa fiiul de imparat o scapd.<br />
de moarte si zise , numai aceasta sä-i se facd. ei : sa-1<br />
razd capul si sä-I mdnjasca obrazul, i puind-o pre un.<br />
magariu sit incungiurd cu (lama toatil cetatea ca sa o<br />
rusin eze.<br />
ImpAratul mirandu-se de intelepciunea fiului sdu,<br />
intreaba pre Syndipa, dad. este din nastere sau din<br />
invdtare ; si cartea se sfarseste cu pilda filosofultic<br />
menitd de a ardta ca fie care om isi are ursita lui.<br />
Acesta este coprinsul istoriel 1ui Syndipa filosoful,<br />
care precum se recunoaste la prima vedere, nu este<br />
alt-ceva decat stravechea poveste a lui Iosif cu femeea<br />
lui Potifar, sau a lui Hippolyt cu Phaedra femeea<br />
lui Theseus, care se repetd prin toate veacurile<br />
si in toate literaturele.<br />
Mult mai importante din punctul de vedere al influentel<br />
au devenit acele Tilde, care in recenziunea<br />
noastrd se urea la numarul de 22. Acest numar, precum<br />
am observat, nu este pretutindenea identic, precum<br />
nu e identic nici numele imparatului, nici numele<br />
filosofului. La not se cheamd Kir adica Cyrus si<br />
Syndipa, In Occident se chiamd. Impdratul cand Diocletian,<br />
cand Vespasian etc. si filosoful e cand Virgil,<br />
cand un altul etc.<br />
Noi aci ne vom ocupa numai cu una sau cloud din<br />
aceste pilde, cari se potrivesc mai mult cu vederile<br />
noastre estetice moderne; cd.ci o mare parte dinteansele<br />
au un caracter cam prea liber, potrivit cu tonul<br />
vremurilor trecute.<br />
Intelia pilda a filosofului at faptelea :<br />
Pilda ce o comunicam aci in estract este intaia pil
SYNDIPA 69<br />
da a filosofulul al §aptelea §i o putem intitula : )studiarea<br />
vicle§ugurilor muerelor.c<br />
A fost un om care s'ati jurat sa. nu §aza la un<br />
loc, nici muere sit-0 ia, pana nu va afla toate vide-<br />
vugurile .Si meqtepgurile muerelor; §i s'a instreinat<br />
0 a umblat din loc in loc, nevoindu-se sa afle ceea<br />
ce poftea. DecT acolo pre unde umbla l'a Intalnit un<br />
,om §i l'a intrebat la ce umbla; §i data i-a spus tot<br />
adevarul 'T spuse cel alt: omule , dute §i §ezi sanguratic<br />
pe cenqa §i a§a vel afla me,te§ugurile muerilor.<br />
Tanarul facu a§a §i §ezu 40 de zile §i 40 de noptT §i<br />
scriea vicle§ugurile muerilor. Dupa aceea zicea ca n'a<br />
ramas nescris nici un vicle§ug, §i s'a Tutors sa mearga<br />
spre casa sa. Pe drum a ajuns la un sat §i a ramas<br />
acolo. A doua zi a facut acolo un om o masa<br />
mare §i a chemat §i pe acel strein. Tara el venind a<br />
§ezut cu ceiralt1 la masa, dar nu manta asemenea<br />
cu cei Patti.<br />
Atuncea i-a zis stapanul casiT: de unde<br />
e01?<br />
§i de unde vii? Tanarul raspunse : viu de de-<br />
parte cad am e0t sa aflu vicle§ugurile muerilor. Acestea<br />
le spuse barbatul, muerel sale zicand ia'l inauntru<br />
§i randue§te luT bucate. Muerea Meuse precum<br />
II poruncise barbatul §i puind masa a §ezut cu dansul<br />
la masa.<br />
Dupa aceea it Intreba data a scris toate me§te§ugurile<br />
muerilor ? iara el a zis : nici un me,tepg sail<br />
mozavirie n'am lasat nescris. Tara muerea IT zise : §i<br />
ea sant muere, §i voiu me§te§ugi ceva cu tine, sit<br />
vaz de-1 vet fi scris §i acela. Inainte insa, sa-1.1 spuiti<br />
lucrul uneT alte femeT.<br />
,A fost un om §i a avut muere de chaste §i ini,eleaptA;
70 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX. ROMANX<br />
si el tot deauna blastema pre alte mueri, si muerea<br />
lui ii zicea: omule, nu (para pre toate muerile ci numai<br />
pre cele rele. Tara el zise: pre toate le ocdrasc,<br />
ca toate sant rele.<br />
Intr'o zi zise muerea lui card. dansul ce vrei<br />
sa.<br />
lucrezi astazi ? si el a zis : voiti sä ma duc cu plugul<br />
la Carina. Vii. ea ducandu-se la targ a gasit peste si a.<br />
cumparat; a facut si feriura si a adus-o barbatului el,<br />
sa-o manance; si intorcandu-se muerea acasd a aruncat<br />
pestii viu pe brazdele plugului. Barbatul ei s'a<br />
sculat sä are si gasind pestil II a cules si II a adus aeasa<br />
si II a zis sa i ferbe ; iard ea zise : dar de unde<br />
i ai adus? si barbatul rdspunse : i-am gasit pe brazdele<br />
plugului. Ea atuncea a mers de i-a ascuns; seara<br />
and ceru barbatul pestii ce-I a adus, muerea Indatt<br />
's-at apucat obrazul cu unghile si a strigat cu glas<br />
mare, de s'au strans vecinil de prin prejur, si striga<br />
ca omul acela are drac in sine, a tot vorbeste de<br />
pesti gasi0 pe brazde ci sa-1 lege, a va sä o °mar&<br />
pre dansa. lard vecinii i -au legat lui mainele si picioarele<br />
cu lant de fer, si toata noaptea striga el : dart<br />
n'am gash ed pestii si i-am dat ei, si i-am zis sa-I<br />
frig. Dimineata au venit vecinil si l'au intrebat ce a<br />
facut; iar el spunea tot adevarul, si muerea striga:<br />
omul acesta e indracit. Asa it inu trei zile, dupe aceea<br />
it intreba dact vrea sa manance peste prajit ?<br />
si el indata a strigat: acestea sant pestii care i-am<br />
gasit pre brazde; Muerea a zis : Boearii crestinii! inc&<br />
tot it tine pe el dracul! lara el a gandit in sine sä nu<br />
mai zica acest cuvant; si cand it intreba muerea de<br />
pesti, el zise : ca nu stiu ce peste este acela. Atuncea
SYNDTPA 71.<br />
11 deslega muerea lui, si II zise, sd nu mai sudue pre<br />
toate muerile si sä nu se mai laude, ea va birui pre<br />
toate muerile.<br />
Dupd ce ispravi cu aceastd poveste, Sneered muerea<br />
aceea sa adimeneasca pe tandrul, ca, ea e<br />
Canard si frumoasa si barbatul el bdtran, si alte vorbe<br />
de felul acesta ; dar abia voi tanarul sd asculte de<br />
vorbele el, cand incepu a striga: val mie! ce este acea;ta,<br />
ce patilu? si indata alergd barbatul ei, si cei<br />
chemati, si vecinT. Tandrul sedea la masa; si era cu<br />
mare fried, si nu avea ce sd face. Deci o intreba barbatul<br />
, de ce a strigat ; si ea II rdspunse zicand: acest<br />
strein, pe care-1 ospatez, s'a inlamplat de i s'a pus un<br />
os de paste In gat, si 'mi. era fried sa nu moare, de aceea<br />
am strigat, dar acum s'a mantuit. Dupd ce plecard.<br />
top', intreba muerea pe tandrul: oare cote ti-am<br />
spus, si edit ti -am Mout, ai-le scrise ? iara el zise: de<br />
acestea n'am nimica scris. Iar ea IT a zis : in desert to<br />
ostenesti, si nimic n'aT ispravit, nicT al aflat viclesugugurile<br />
muerilor. Deci streinul indatd s'a sculat si cate<br />
le avea scrise a ars si mirandu-se a zis : ca nimeni<br />
din oameni nu poate sh cunoascd rdutatile si viclesugurile<br />
muerilor.'<br />
Aceasta pilda despre viclesugurile muerilor s'a mar<br />
publicat putin schimbata in , Curierul de ambe sexed 1)<br />
al lui Heliade, sub titlu : O nuveld araba", adica povestea<br />
noastra cea principald far. cea intercalatd; si<br />
ast-fel a influent,at pe d. Macedonski, dand nastere<br />
la ,Iadesul piesa teatrald a acestui din urma. Au-<br />
1) Periodul al IV-lea No. 1 1842 -1844.
72 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMAN/<br />
torul singur mArturiseste aceasta, influent,, publica.nd<br />
si nuvele alaturea cu ,Jadesul.' 1)<br />
Epizodul intercalat, despre pestiI gasitI pe brazdele<br />
campulul 1.0 are asemenea istoria schimbarilor si transformarilor<br />
sale, pdna cand a ajuns povestea lui. Anion<br />
Pann: De cand ploa cu carnatr . 2) Deosebirea<br />
fundamentala intre aceasta din urma si prototipul e,<br />
este, ca. rolurile s'ari schimbat : nu femeea pacaleste pe<br />
barbatul el , ci barbatul pe femeea sa cam neroada.<br />
Mal aceeasl poveste se afla in India, in Danemarca,<br />
in Italia, Franta etc. Cosquin a publicat un variant din<br />
Lotaringia si l'a insotit cu toate paralelele, 3) se intelege<br />
afara de cea romans..<br />
Tot Syndipa, dar in mod indirect a dat nastere si la<br />
povestea 'di: I. Barac: ,Cel fret' !raft' ghebosi sau trei<br />
barbari fi o muere; istorid comics in versur'i` a cdror<br />
origine nu e lipsitd de interes din punctul de vedere<br />
al migratiunel povestilor.<br />
and am espus istoricul lug Syndipa, am pomenit<br />
cd esistd diferente intre deosebitele prelucrarI si traduceri<br />
acestei call, la diferite popoare. Una din direrentele<br />
intre recenziuna ebraica, (din secol. XII) si cea<br />
greceascd, care este prototipul recenziund romdne<br />
este, ca. aceea poseda intre allele si o poveste, pe care<br />
o put ern considera ca samburele din care s'au desvoltat<br />
variantele ulterioare pans, cand a ajuns la nog ca o<br />
1) A. Macedonski, PoesiT. BucurescT, 1882 p. 398-401.<br />
2) Anton Pann: Fabule §i Istorioare L Bucur. 1841 pag. 117<br />
127.<br />
3 'Cosquin: Contes lorraines in : Romania Vol. IX Paris 1880<br />
p. 392 urm.
BA<strong>RA</strong>C. TREI GHER4t 73<br />
poveste a lui Barac. Duph cea ebraich, respective dupe<br />
traducerea latina, ea a fost prelucrath apoi de truverul<br />
francez Durand. Straparola din partea lui a priimit<br />
aceasth poveste in colectiunea lui cea italianh. 1).<br />
Un colorit oriental a dobandit mai pe urma, prin dibhcia<br />
lui Guelette 2) care dupd cum o marturise§te el<br />
ins4 a luat acea poveste de la Straparola. Von der<br />
Hagen in fine a publicat traducerea germanh in 1001<br />
de zile 3).<br />
Aceasth din urmh varianth este originea povestei lui<br />
Barac, care a luat-o sau din traducerea germane sau<br />
din cartea francez a lift Guelette. Cuprinsul este pe<br />
scurt eel urmhtor :<br />
Un fabricant de sabil din Damasc avea trei feciori<br />
gliebo§i, care se asemanau a§a intre dan§il incat nu<br />
se putea distinge unul de altul. Pe patul morkit 16sa<br />
tatal for diata, sa nn se desparta intre dan§ii. Duph<br />
moartea mumei for insa, ei se desphrtira §i unul din<br />
ei ajunse la Bagdad. Acolo intra la un fabricant de<br />
sabii, se insure cu nevasta me§terului dupe moartea<br />
acestuia, §i ajunse all face oare care stare. Atunci<br />
sosirl §i eel l'al0 doi frati al lui la dansul. El if priimi<br />
rail, le dede ceva bani §i le porunci sh pheaseasca orapl,<br />
nevestei sale porunci sd nu -1 primeasca. Eind<br />
el la treabh se fdcu nevestei sale mild de dan§ii §i ea<br />
priimi pe &Mil' bhrbatului el, II osphta §i if imbritca. In<br />
I) Piacevole notti IV. No. 3.<br />
2) Contes Tatares. Les mine at un quart d'heure. Utrecht 1737<br />
13-19 sfert de teas Les trois Bossus de Damas" Dunlop-Liebrechtp.<br />
209-210 si p. 486 No. 278-<br />
8) Vol. X Prenzlau 1829 ziva 626-632.
74 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPUT A<strong>RA</strong> ROAIANA<br />
ceasul acela se intoarse gi barbatul el' acasa. Atunci<br />
femeea, de frica ca el sa nu vaza acolo pe fratii lui, ii<br />
ascunse intr'un butoiu. Dar cat de mare fu spaima el,<br />
candcautand dupg, oare care vreme, sa vaza ce fac, if<br />
gasi morti ; ea chema pe un hamal gi ii fagadui o suma<br />
oare care sa. ea si sa arunce pe acel gheboscaci ea 1<br />
aratase numal unu in apa Tigrului. Gaud se intoarse<br />
el acasa , u arata femeea ca s'a intors mortul<br />
gi prin urmare nu poate sa II plateasca inainte de<br />
a scare de el. Harnalul ea deci pe al doilea mort<br />
arunca in Tigru Dar cat de mare fu turbarea lui,<br />
child ajungand aproape de casa femei, vede pe ghebosul<br />
ca intra in curte. Fara, a mai zice un cuvant, 11<br />
apuca, it baga intr'un sac si-1 arunca i pe asta in<br />
Tigru. Venind apoi sa-si ea plata, hamalul povesteste<br />
femeii, cum ca ghebosul s'ar fi intors pentru a treea<br />
oar gi ca el l'ar fi aruncat ear In apa. Cum auzi femeea<br />
de aceasta, int,elese indata ca era vorba de barbatul<br />
eY, si vaitandu-se de moartea lui, nu vrea sa<br />
plateasca hamaluluit A cesta dupa ce se certa cu ea fuge<br />
in fine ; pe drum it intalneste Califul care mergea tiptil<br />
prin oral , si ii porunceste A. is el sacul ce ducea<br />
Califul in spinare sal duca. Card ajunsa in palat<br />
vazu hamalul a in acel sac $i in cele alte doue sacuri<br />
ce se adusera impreuna cu acela, se aflau cel trei<br />
ghebosi, earl' nu erau insa morti ci numal amortiti. Califul<br />
afland toate de la hamal, chema, pe femeea, care<br />
insasinu poate sa deosibeasca pe barbatul ei dintre eel<br />
trei frati ce steteau unul 1anga altul, Inteatata se asemanaa<br />
; papa cand acela singur se arata. Pe eel-halt:1<br />
doi i ajuta Califul gi<br />
acuma abia ei implinesc diata
BA<strong>RA</strong>C. TREI GHEBM 75<br />
tatalui Tor, de a nu se mai desparti unul de la altul.<br />
Aceasta poveste versificath de I. Barac, a aparut<br />
mai intaid la 1843, apoi s'a retiparit la 1844 si 1878.<br />
Ce e mai interesant insh este, eh posedam in literatura<br />
romana Inca o a doua redactiune dintr'aceasth.<br />
poveste, Irish mai desvoltata si mai impodobita si adich<br />
in ezatoare la tail de A. Pann.i) Aci cei dol cocosati<br />
nu sunt fratil ci numai prietenil barbatului coco-<br />
§at, apoi dui)/ ce hamalul a aruncat pe cei dol d'anthi<br />
ghebosi in aph, Incepe un sir de intamplari cu<br />
ghebcsul al treilea mort, prin care se deosibeste recenziunea<br />
lui A. Pann de cea a lui Barac. Hamalul<br />
aninh mortul de usa unui chrciumar, carciumarul suparat<br />
ca bate cineva asa tarziu noaptea la usa lui, ese<br />
si loveste mortulhamalul fugise carciumarul speriat,<br />
cad el crede ca l'a omorat, duce mortul la un ma-<br />
celar, care crede ca e un hot, pi 1 bate, it pune apoi<br />
unui pescar in car, acesta de asemenea it aseaza<br />
laugh merindele unor plugari, can lovindu-1 it pun<br />
pe manzul unui calaret, acesta it arunch lute() luntre;<br />
un vanhtor de rate da in el cu pusca si ca sa<br />
scape da drumu luntrei; pescarii se lail dupa el asvhrlind<br />
cu pietri; de teama ca l'at °moral lash. luntrea<br />
cu omul, care ajunge la scocul unei mori §i strica<br />
roatele ei, morarul crede ca roata l'a strivit si'l<br />
a-<br />
raza langa cotetul unui satean. Acesta crede ca l'a<br />
°moral cu lemnul ce aruncase it el socotind ca e<br />
pn hot, si it arunca in elestet; de acolo il scot pes-<br />
1) Anton Pann : ezlitoarea la tarn. Bucureqd 1880 vol. I, p.<br />
73-83 qi II p. 3-16.
76 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
carii, caril vazand sacul, in care se afla el, ca e asa<br />
greu crezura, ca au gasit o eomoara si se due la zapciu<br />
ca el sa o Imparte intre el; dar in loc de comoara<br />
gasesc pe ghebosul mort ; cu incetul cu incetul se ivesc<br />
toVi acei cari se simtira vinovali de moartea<br />
lui, afara de hamalul. Zapciul vazand atatea vinovati<br />
§i nevinovaci tot de-o data, zapacit da drumu la toti<br />
si gaseste pe mortul singur vinovat ca dup'atatea<br />
omorufl de rau tot nu s'a lasat.(<br />
Izvorul din care a scos A. Pann aceasta poveste<br />
este probabil Halimaue sau mai bine in 1001 de<br />
noptci unde se &este o poveste mai mult sail mai<br />
putin analoaga 1). In recenziunea buT Gorjan lipseste<br />
aceasta poveste, dar se afla in acea de Barac<br />
(Galland), de care vom vorbi mai departe. Un sir<br />
de Povestl paralele din literatura franceza (fablieaux)<br />
si germana a fost analisata de Von der<br />
Hagen 2) cu diferenta ca in loc de ghebosi, mai cu<br />
seamy In loc de eel din urma ghebos din povestea lui<br />
A. Pann este unpopd, carui se intampla sa fie omorat<br />
de atatea ori.<br />
Cat de populara a ajuns aceasta, poveste, dovedeste<br />
faptul, ca varul meu mi-a povestit'o ca o intamplare<br />
reala, localisata in Galati ;<br />
Un grec ghebos, dar bogat, se insoare, vazand ce<br />
soarta rea au bani rama.si de la un holteiu. Dupa ce<br />
s'a insurat nu ese nietteri cu nevasta lui de frica zu-<br />
lieT; ferneea lui se plictiseste sezand tot mereu a casal<br />
2) 1001 N. ed. Habicht noaptea 127-129.<br />
3)<br />
Ge3sammt abentheuer III. Stuttg. Tuebing 1850 p. LILXI.
BA<strong>RA</strong>C. TREf GHEBM 77<br />
Ca sä-1 treaca de urat se duce grecul nostru i aduna,<br />
zece gheb41, cari se nazareau tocmal ca dansul. Ea 11<br />
pofteste cafe unu sa se Intoarca apol la dansa, §i cand<br />
venia cel d'antaiu, Tata ca sosi §i al doilea, i a§ea tot,I<br />
zece ghebo0 pe cari i ascunde de a randu intr'o camara<br />
stramta, acolo murira nabu§itj. Cum vazu fe-<br />
meea nenorocirea ce i s'a intamplat, II<br />
ascunse sub di-<br />
van, dar a doua zi se simt,ea un miros greu; dedi<br />
chema pe un hamal i aratandu-I un ghebos mort se<br />
invoWe cu bamalul sa is pe acel mort §i sä-1 arunce<br />
in Dunarea. Dar de cate orI se intoarce, 11 arata femeea,<br />
un alt mort zicandu-1 : iata.ca s'a intors, §i astfel<br />
a fost nevoit sa-1 duce, pe top', cand se intoarce<br />
hamalul de la al 10-lea mort, zare§te pe barbatul<br />
venind spre cash; infuriat cum era, se arunch pe el, it<br />
apuca, 11 bag in sac §i it arunca §i pe dansul in Du-<br />
!Area.
BERTOLDO<br />
Toate pove§tile cu cari ne-am ocupat pand acum<br />
as fost de origine indogermanica dar au suferit o inraurire<br />
semitica. prin Sirieni, Arabi §i Evrei, de catre<br />
earl au lost traduse, prelucrate si rdsphndite. Acuma<br />
ins ne vine randul de a vorbi de o carte, a cdrei legenda<br />
este de origind curat semiticd, special talmudich.,<br />
dar care in cursul seculilor a fost inteatata transformata<br />
in cat abia se recunoaste adevdrata origind. Aceasta<br />
carte este: Berto ldo.<br />
In Talmud se spune urmdtoarea poveste:<br />
,Regele Salomon vrand sa zideasca templul din lerusalim<br />
a fost silit sa trimeatid pe generalul sail Benaia<br />
sa prinza pe AsmedaT, regele demonilor, ea prin<br />
mijlocirea lui sa &eased pe acel Samir : sfaramd<br />
piatrd. Cad alt-fel n'ar fi putut sa spintece si sa ciopleased<br />
bolovanil de piatra, din cari zidea templul, de<br />
oare ce Biblia opre§te intrebuintarea ferului; Samirul<br />
insa avea proprietatea de a spinteca piatra pe care a<br />
fost pus, §i numai Asmedal stia unde se &este. Cu<br />
multd dibdcie ajunge in fine Benala sa pue mana pe
BERTOLDO 79<br />
AsmedaT, si sa-1 duca. la Ierusalim. Pe drum it vede<br />
cum plangea, cand trecu o nunta, ca. radea cand auzi<br />
pe unul poruncindu-sT o pereche de ciobote care sä tie<br />
7 aril; apoi apuca Asmedai pe un orb care era sa caza<br />
intr'o groapa si'l indrepta pe calea mare ; si asa iar<br />
radea de un vrajitor care spunea norocul la oameni,1<br />
ce steteau Imprejurul lul. Ajuns inaintea lui Salomon<br />
el arunca o trestie pe pamant. Intrebat de catre Salomon<br />
de ce a plans si de ce a ras si c'un cuvant de faptele<br />
hif curioase, deslusi el toatA purtarea sa si zise :<br />
ca a plans flind-ca mirele are sa moara peste Mira<br />
vreme, si a ras de acela, care si-a poruncit ciobote ce<br />
sa tie 7 anT, pe cand el nu o sa mai traiasca 7 zile;<br />
pe orbul Pa indreptat, find ca a auzit in cer, ca acela<br />
care va face un bine acelul orb, va capata o mare resplata<br />
; a ras de vrajitorul ce spunea norocul la toVf oa-<br />
menii,<br />
si singur nu stia ca era o comoara ingropala<br />
chiar subt picioarele lul; iar trestia aceea este malu a<br />
de paniant ce ocupa omul dupamoarte, pe cand el este<br />
nesatios cata vreme traeste.' Restul acestei legende o<br />
trecem aci find departate de scopul nostru; mai pe<br />
larg vom reveni atat asupra acestei legende in Intregul<br />
el, cat si asupra tuturor legendelor solomonice, in descrierea<br />
literaturef religioase. Acolo vorbim de rolul<br />
ce a jucat figura lul Salomon imparat in legendele si<br />
povestile.universale; aci, unde figura primitive s'a desfigurat<br />
cu totul, si numalcercetari indelungate ne aduc<br />
la prototipul departat , ne marginim a indica aceste<br />
schimbarl In trasurT generale. Cad ca micul graunte<br />
de mustar ce creste si devine un copaciu mare asa a<br />
crescut si s'a desvoltat aceasta, mica poveste in cursul
80 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> R0111/01i<br />
secolilor §i in mijlocul a multor literaturi. In Franta a<br />
dat ea na.tere, salt cel putin a schimbat caracterul intreg<br />
al unei lngende vechi §i a produs povestea despre<br />
: Merlin l'enchanteur care is locul lui Iwnedai; in<br />
Rusia se face dinteansa, povestea despre Salomon O.<br />
Chitovras (Chentauros) unde A§medai e considerat ca<br />
un Centaur, o dahanie nasdravana. In Englitera este<br />
Solomon ci Saturn, unde intrevorbirea acestora capata<br />
forma unul dialog cu inifebari §i raspunsuri. La 1488<br />
aparulatine§te §i englize§te sub titlul: Sayings and pi overbs<br />
of Solomon, with the answers of Marculphus.1)<br />
De aci este numai un singur pas la transformarea germana,<br />
cunoscuts sub numele de (Salman und Morolt),<br />
Salomon und Morolf §i in fine cartea populara : Salomon<br />
und Markolf.<br />
De aci de sigur prin mijlocirea unei prelucrari franceze,<br />
tiparita la Paris la 1509, a ajuns in Italia unde<br />
Giulio Cesare Croce, cu supranumele della Lira, pe la<br />
sfax§itul secolului al XVI-lea o transforms in : vita di<br />
Bertoldo ; 2) Insu§i numele Bertoldo, nu este alt-ceva,<br />
de cat o coruptiune din numele german Markolf,<br />
Morolt. Localisata in Italia de catre Croce a ajuns acoth<br />
la o mare reputatiune ci era cartea cea mai populara,<br />
in Italia peste doul secole.<br />
Cartea lui Croce a fost asemenea tradusa in limba<br />
neogreceasca.2) Pe langa Bertoldo a mai scris Croce §i<br />
o urmare sub numele de Bertoldino, adics istoria fiului<br />
1) Dun lop-Liebrecht pag, 328331,<br />
2) Le sottilissime astuzie di Bertoldo. Despre biografia luI v 0.<br />
Gue rrini : La vita e leopere di giulio Cesare Croce Bologna 1879.<br />
8) flavoupyan ruip.Exci ma Puclblvai BEFconco, Venetia 1813.
BERTOLDO 81.<br />
lul Bertoldo , care de asemenea s'a tradus in limba<br />
neogreceasca. Aceasta parte din ciclul legendelor<br />
solomonice a fost pe larg tractata de care Veselovsky<br />
in importanta sa opera asupralegendelor solomonice 2)<br />
pe care o datorim amabilitatiT autorulul.<br />
Veselovsky a urmarit pas cu pas caderea ingerulul<br />
AsmedaT, ciizand din rangul Mu de cap al demonilor<br />
si ajungand in sfarsit haascariciu la curtea until imparat.<br />
Din secolul al XII-lea deja, poate si mai de vreme,<br />
ne intimpina loctiitorul lui Asmedai, in forma until om<br />
istet putin familiarizat cu cerintele estetice, care sal, de<br />
vorba cu imparatul Solomon si cauta sa'l<br />
birueasca<br />
prin intrebari istete, sau prin raspunsuri la intrebari<br />
facute de catre imparatul. Se intelege ca de la ast-fel<br />
de intrebari a putut sa ajunga usor la parodiarea sententelor<br />
si proverbelor, ce se pun in gura imparatului<br />
Solomon, si asa din Intrebari si raspunsuri' serioase,<br />
ajungem la comica si parodia. Evul mediu iubea in<br />
genere forma aceasta de dialog, de aceea multe carti<br />
cu scopuri didactice s'aa conservat sub aceasta forma,<br />
si chiar in literatura romana. Not vom vorbi despre<br />
acele ,intrebari si raspunsuric abia cand va fi vorba<br />
de literatura religioasa, si de modul cum a intrat literatura<br />
scrisa in popor, si a influentat asupra lul; cad<br />
manuscriptele noastre de Intrebari si raspunsurr au<br />
1) Btoc Toy MraptoX8cvou, ed. 4-a Venet. 1818.<br />
2/ A. Veselovsky : Slavianskia skazanRa o Solomon" i Kitowrase<br />
i zapadnyfa legendy o Morolife i Merline. St. Petersburg 1872<br />
pag 245-340.<br />
Caster, lit. pop. rom. 6
82<br />
LITE<strong>RA</strong>.TU<strong>RA</strong>. POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
toate, in cea mai mare parte, un coprins religios, tratand<br />
persoanele biblice i intamplari din istoria sfanta.<br />
Nol totusi pomenim aci de acele Intrebari i raspunsuri'<br />
cad prin forma for stau in legatura ideals, cu intrebarile<br />
si raspunsurile lui Solomon si Morolf. Ba<br />
chiar unele din vechile intrebari, cari erau de un caracter<br />
religios, se regasesc si in intrebarile noastre.<br />
Dar sa ne intoarcem la Bertoldo.<br />
Pe MO acele intrebari si raspunsuri, s'at mai<br />
adaugat epizoade in forma de povesti, sail mai bine un<br />
sir de snoave legate intre dansele, si din aceste elemente<br />
s'a combinat Vita di Bertoldo" si traductiunea<br />
greceasca corespunzatoare.<br />
Dar in desvoltarea ulterioara, ce a suferit cartea<br />
lut Croce in Italia, s'a perdut cu incetul partea acea<br />
cu intrebari i raspunsuri, si a ramas o recenziune<br />
scurtA, care coprinde numai ispravile viclene ale mesterului<br />
Bertoldo.<br />
In literatura romans, posedam not amandoua recenziuni,<br />
adica atat cea desvoltata, cat si cea prescurtata ;<br />
amandoua Inca din secolul trecut.<br />
Textul cel mai vechiu din viata lui Bertoldo Il posedam<br />
not intr'un sbornicc manuscript din 17791) posesiunea<br />
noastra, intitulat :<br />
)Inceputul vietii si a faptelor lui Bertold de ce au<br />
facut si lucrat in vieata lui..<br />
Dupa stilul se vede ca este o traductiune facuta din<br />
greceste, sau o copie dupA o ast-fel de traducere.<br />
Aproape o suta de ant dupa acest manuscript a re-<br />
9<br />
Fol. 41 a-7W
BERTOLDO 83<br />
improspatat d. Nebunelli din Galati viata lu! Bertoldo,<br />
localisand-o in Cara romaneasca. Vicleniile inefterurubel<br />
Perdaf 1 1) nu sant altceva de cat vicleniile<br />
2ne0erului Bertoldo.` Dupa cum ni se comunica, a tradus<br />
d. Nebunelli pe me;fterul Perdaf nu din grecWe<br />
ci din italiene.'te. Aceste cloua texte reprezinta recenziunea<br />
cea complecta, a care! coprins este eel urrnator :<br />
In zilele lul Albon imparatul Logobatului, carele a<br />
stapanit loata Italia, era scaunul imparatului la Verona.<br />
, Allatu-s'au in curtile MI un mojic pe carile it<br />
chema Bertold, om grozav si iirat la chipul lul, cat nu<br />
era altul ca dansul, dar avea minte suptire §i ascutita.<br />
Acest Bertold era mic la obraz, cu fruntea zbareitd,<br />
cu ociiii ro§i ca focul, sprancenile ca parul de pore, urechile<br />
lung! ca de magar, gura mare §i stramba, buzele<br />
lasate in jos ca de cal, barba pe supt barbiea ca de<br />
tap, nasul strdmb, dintil afard ca de ramatori salbatic!,<br />
§i cand vorbea se pArea ca fierb cate-va oale la<br />
foe; picioarele avea ca un tap, §i tot trupul flocos.<br />
El veni la imphratul §i atuncea incepu imparatul a<br />
se intreba cu dansul, Din aceste intrebari §i raspunsue,<br />
dam aci cate-va esemple :<br />
Ce lucru este mai lute ?<br />
Gdndul.<br />
Ce yin este mai bun ?<br />
Cel ce sa bea in casa altula.<br />
Care este acea mare, care nisi o data nu sa satura ?<br />
Satul scumpulul, §i iubire de argint.<br />
Care este mai mare foe §i vrajbd in casa ?<br />
1) Galati 1875.
84 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Muere rea *i gura cea mare a slugilor ?<br />
Cum ai fi facut sa, prinzi un epure, ne alergand<br />
dupa dansul ?<br />
A§tept pang. cand 1'4 fi fiert, §i apoi l'aI prinde.<br />
De oare ce Bertold incepe a raspunde mojice§tevoe§te<br />
imparatul sal goneasca de 1a curte, §i Bertoldo<br />
raspunde : Eu ma duc, dar to trebue sa. §tii, ca ,mu.,,tele<br />
mrtcar de le §i gonWe cineva ele iara§i se intorc,<br />
a§a Si eu iara§1 ma voiu intoarce. Imparatul il 'la de<br />
vorba , sa se intoarca cu mu§tile.<br />
Iara Bertoldo avea un magar Miran, jupuit §i acoperit<br />
de multi; atunci incalica Bertoldo pe acel asin,<br />
§i vine la imparatul cu cardul de multi ce se tineau<br />
dupa dansul.<br />
In vremea aceeavin doua mueri cu o oglinda la imparatul,<br />
§i fie care zice ca oglinda e a ei. Imparatul<br />
decide in modul cunoscut, cum a decis Solomon cererea<br />
celor doua mueri, ce pretindeau copilulcel viu. .4a<br />
zice imparatul aci, A, se sparga oglinda ,i fie-care din<br />
muerile acele, sii. 'la o jumatate din faramituri ; una<br />
dinteansele se indura de oglinda §i renunt,a, numat<br />
ca oglinda M. ramae intreaga. Ace§tiea di imparatul<br />
oglinda. Bertoldo, care era de fatA la aceasta judecata<br />
10 bate joc de wara credinVI a impa'ratului, care<br />
crede 'lute lacramilor muere0. Dar imparatul incepu<br />
sa laude foarte tare pe femeile. Bertoldo auzind<br />
aceasta, zise imparatuluI, ca in scurta vreme IV va<br />
schimba parerea. Ce sa. faca ? ce sa dreaga ca sa<br />
se lie de vorba ? Bertold, ca sa ese cu fata curata,<br />
se duce la femeea aceea ce a ramas cu oglinda §i i<br />
spune ca imparatul a facut o lege noun, cum ca. fie
BERTOLDO 85<br />
care What sa Ia. cate 7 mueri. Abia afla acea femee<br />
de noua lege a imparatului, cand de grata o spune la<br />
cele alte si toate de o data se strang la palat si incep<br />
a sbera si a racni, ca imparatul sa'sI schimbe legea<br />
cea noua.<br />
Imparatul auzind acestea toate, se mania foc asupra<br />
femeilor; .i ast-fel isi schimba in curand parerea cea<br />
tuna ce avuse mai inainte despre dansele.<br />
Pe cand mai vorbea Bertold cu imparatul sosi o<br />
sluga de la imparateasa si chema pre Bertold sa vie<br />
la dansa; cad ea auzise de viclesugurile lug si vrea<br />
sa'l pedepseasca. Spre acest scop gatise imparateasa<br />
mai multe muerI cari sa vie sa -1 bata, cand ea le va<br />
chema. Cum venira muerile acele, zise Bertold: aceea<br />
ce a gandit O. otraveasca pe imparatul, aceea ma va<br />
bate eel d'a.ritaiii. Atuncea zise una catre cea-l-alta: eu<br />
nu m'am gandit la una ca aceasta; pana cand au ajuns<br />
la imparateasa; si ast-fel a scapat Bertold prin viclesugul<br />
la Tot prin viclesugul lug, scapa Bertold si de<br />
alte batai, ce voea imparateasa sa-i dea prin strajeril<br />
el%<br />
In casa ImparatuluI era atuncea un mascariciu, anume<br />
Glomoz si acesta s'a apucat de cearta cu Bertold,<br />
dar it ramase Bertold cu vorba, cad era mai istet<br />
i mai intelept. Inainte de a pleca insa chema imparatul<br />
pe Bertold ii -i zise : maine sa vii, dar sa nu fit<br />
nicI gol, nici imbracat.<br />
A doua zi de dimineata veni Bertold invelit numal<br />
intr'o mreje ; fund ast-fel nici gol nici imbracat.<br />
Imparatul it intreba:<br />
Ce face tatal tau, mwna-ta, fratele-tau, soru-ta ?
86 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMAN A<br />
Tatal meu dintr'o paguba face doud. Muma mea<br />
face unei vecine a sale, aeeea care alt data nu i-o va<br />
mai face. Frate-meu cat! &este, atafia ucide. Sorumea<br />
plange ceea, ce au ras tot anul acesta.<br />
Descurca-mi acest talcu!<br />
Tata' meu voind di inchiza o cale la campu a pus<br />
maracini, si asa acei ce aveau obiceiu sa, treaca<br />
pe acea cale, vor merge in dreapta si in stanga maracinelor<br />
si ast-fel dintr'un drum a facut douti. Muma-mea<br />
inchide ochii unei mahalagit,e ce murise, lucrul<br />
ce nu-il va mai face alta data. Frate-mieu sezand<br />
la soare ucide pe toti paduchi, caii &este in camasa;<br />
si soru-mea anul acesta a petrecut cu un ibovnic at<br />
el, si aculna plange durerile nasterii.<br />
Apol mai urmeazd un sir de intrebari si raspunsuri..<br />
In vremea aceea venird, toate femeile la imparat,<br />
impreund, cu impArateasa si cerurd sti li se dea lot<br />
dreptul de a lua parte la viat,a politica a barbatilor.<br />
Imparatul nu stia ce sa le raspunza, atunci veni Bertold<br />
si fagadui imparatului, ca-1 va scapa de acea n5.paste.<br />
Se duse Berto Id in plata si cumpara o vrahie vie<br />
si o puse intr'o cutie, pe care o aduse imparatului si 1<br />
zise, sa trimeat,d, acea cutie inchisd la imparateasa si<br />
la femeile si sa le zie,a sa aduca maine cutia nedeschisa,<br />
dupa care le va indeplini cererea lor.<br />
Femeile insa n'au putut rabda pana a doua zi sa<br />
vaza, ce e in acea cutie, ci o deschisera indata. Dar<br />
abia o deschisera si pasarica ce era intr'ansa shunt si<br />
intr'o clipa se facu nevazuta, asa in cat femeile nici<br />
nu puturd, sd, cunoasca ce pasare era. A doua zi, cand<br />
venira la imparat el le arata, ca nici o zi n'aA putut
BERTOLPO 87<br />
rabda, §i cum pot ele cere sä fie sfetnicl §i judecatori.<br />
Impargteasa afld cd, §i aceasta era o nasdrdvanie a<br />
lul Bertold §i cduta cu on ce chip sal omoare; dar el<br />
schpd, prin vicle§ugurile sale. A§ a. intr'altele: bggat<br />
intr'un sac.ca O. fie aruncat in apd., inpala pe pazitorul<br />
sad, spuindu-i ca a fost pus in sac pentru ca nu<br />
voia sa se insoare cu o fats bogatd; atunci se bags<br />
pazitorul in locul lul in sac, §i el scapd.<br />
Alta: daca porunce§te imparatul sa spanzure pe<br />
Bertold, it roaga Bertold sa -1 lase pe dansul, sail' aleaga<br />
copacul care-i va fi pe plac. Imparatul II implineste<br />
dorinta, dar in zadar colindeaza prin toata Ora<br />
cu oamenii imparatului, Bertold nu gase§te un copacid<br />
sa-1 fie pe plac.<br />
Atuncea it is Imparatul la curtea lui sä §azg acolo.<br />
Dar nu poate sa 'Parlance bucatele de la masa impdrateasca,<br />
isi stricd, stomacul §i moare.<br />
Manuscriptul nostru mai posedd invdtaturi date de<br />
dansul, cand era bolnav, §i o diiata, ce at gasit<br />
dupd, moartea sa, la capataiul hut, care era scrisa de<br />
Tirfelio logofatul, cu invillatura lui Bertold. 2)<br />
Afars de aceasta redactiune lungd, mai posedam<br />
§i una scurtd, care precum se vede e tradusa din italiene§te<br />
§i tipArita pentru antala§T data la 1799 ; 2)<br />
editiunea a doua, pe care o avem nol, este din 1836 ;<br />
tiparitd in Transilvania (Sibiiu ?) intitulata : Via(a lui<br />
Bertoldo # a lui Bertoldino feesiarul lui; din preunci fi<br />
a lui Caeasino nepotulul lui.<br />
1) Fol. 73-74.<br />
8) Fol. 74-76.<br />
8) 'arm : L:bliografiA rom. Damn 1873 p. 19.
88 LITE<strong>RA</strong>TI:1<strong>RA</strong> POD:MA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Coprinsul este intocmal acela§1 ca §i in redactiunea<br />
precedents, cu singura deosebire cd, e lipsita de or<br />
ce dialog, numaL o urma mica s'a pastrat in discut,ie<br />
intre Bertoldo §i mascariciul care se chiama aci : Fagotti.<br />
1) De aceea nu estragem nimica dinteaceasta<br />
recenziune find aproape identicacu cea desvoltata. Din<br />
Bertoldino nu se afla mai nimica inteaceasta redactiune,<br />
cu toate ea se pomene§te pe titlul, §i Cacasino nu<br />
se afla de cat numai pe titlul. Dar Bertoldino fiul cel<br />
prost al lui Bertoldo, a fost asemenea localisat de d.<br />
Nebunelli, care l'a numit : Gugu(el. 2) IT lipsWe insa<br />
on -ce important,a.<br />
Mult mai mare este influenta lui Bertoldo asupra<br />
proverbelor §i in unele puncte asupra basmelor §i pove,tilor<br />
; cat prive§te proverbele vom reveni asupra lui<br />
Bertoldo cu ocaziunea literatureT etice.<br />
lar ceea ce prive§te basmele relevdm povestea<br />
,Fata sdracului cea isteat,V 3) Boerul intreaba pe<br />
sdracul : ce este mai gras in lume ? ce este mai bun ?<br />
ce alearga mai lute ? Fata lui it invata sa rdspunza :<br />
mai gras in lume e pdmantul, el ne da toate bunatd-<br />
Ole ; mai Lute de cat toate e gdndul; mai bun decat<br />
toate e D-zeu care ne sufera pe lume, cu toate rautdlile<br />
noastre. Apol regasim cererea intocmai ca in Bertoldo.<br />
Boerul porunce§te fete! saracului sa vie la curtea<br />
boereascd. Ea sa fie nicl imbreicatd, ?del desbracatcl,<br />
nicl cdlare, nicl pe jos, nici pe drum, nici la'ng el drum.<br />
1) Pag. 19-21.<br />
2) Gugutel, fiul vicleanului Metter-Perdaf de. X. X. X. Galat<br />
(a. a.)<br />
3) Ispirescu, basme 1882 No. XV p. 164-182.
B ERTOLDO 89<br />
Cum se Men dimineata, fata anima pe dansa un<br />
volog (plasa) lua matele la subtiori, qi incaliea<br />
pe un<br />
tap.<br />
Mergand ast-fel pe drum ea nu era nici Ware<br />
nici pe jos caci ii da de pamant cand un picior cand<br />
altul tapul find pitic ; umbla nici pe drum flier pe<br />
MO drum, caci tapul nu tinea drumul drept.<br />
Grimm 1) a cules o sutra de paralele din literatura<br />
basmelor §i chiar din legende vechi germane. No! am<br />
cules un basm tiganesc, aci in Bucuresci, unde fata<br />
cea inteleapta vine asemenea invelita intr'o mreaje,<br />
calare pe nn tap asa in cat picioarele ating pamantul,<br />
§ivine prin Santul ce este alaturea cu drumul cel mare.<br />
Literatura intreaga a cules-o Oesterley, de oar e-ce<br />
a intrat §i in Gesta Romanorum 2), ba chiar in Siberia<br />
se afla o paralela 3).<br />
Cel alt pasagiu care urmeaza imediat si pe care<br />
l'am citat in extenso se &este intocmal asa in textul<br />
cel vechia latin at lul Salomon §i Marcolphus ; 4)<br />
In basme franceze si in alte se regasWe mai cu acelea§1<br />
cuvinte 5). Un alt esemplu din literatura populara<br />
nescrisa unde a intrat putin schimbat acest epizod<br />
din Bertold regasim la Anton Pann 6), relativ la<br />
proverbul: ,Unde e mime multa, e §i nebunie multa.4<br />
1) Miirchen vol. III p 170-172 relativ la basm No ,94.<br />
1) Cap. 124 si pag. 732 v. Dunlop-Liebrecht pag. 214.<br />
3) Radlotf : Sprache der tiirkischen Staemme Siid-Sibiriens vol.<br />
IV St. Petersburg 1872 p. 201-209.<br />
4) Veselovsky, I. c. pag. 279-280.<br />
5) Cornay Contes etc. Romania 1879 p. 253 No. XV: L'enfant<br />
et le cure. Paralele v. R. Koehler in : Melusine I p 475.<br />
3) Anton Fann : Povestea vorbiT. II Bucur. 1853 p. 139-141.
90 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
Au plecat o data uniT sa pqeasct<br />
§'au mere la o fatt ca sa o priveaset,<br />
Daces se ultark el in bataturt<br />
§i pe fata 'n spate data o vazura<br />
Fart sa vorbeast, top impreunt<br />
Mira lind d'o datt I-an dat zioa bunt.<br />
Fates, fltrt veste vrtzAndu-I grilmada<br />
Ca necaz in sine zise 'n vant cu sfadt:<br />
0 fir'ar pustie cast fiat toaca.<br />
ET o intrebarit: maica to ce face ?<br />
Fata le rilspunse : lade 'n dos si tace,<br />
§i din dot role face una bunt.<br />
Dar tats -tau, unde-T? s'a dus ca sr). vie.<br />
Vine curand oare? eu nu stiu, el stie,<br />
De va da d'a dreptul, o st zaboveasct,<br />
De va da d'ocolul 'ngrab o sa soseasca.<br />
Dar lelea-ta unde-T ? la rtspunse Tart :<br />
IgT plange 'n cAmart rlsul d'astit wart.<br />
Auzind acestea, ceea ce venise,<br />
FAril st'nteleagt fata ce le zise,<br />
Pe muma-T cttand'o, de Rim &blurt,<br />
StAnd carpind supt umbrA la o vechiturri.<br />
IT dau bunt zioa, ii spuno pentru fatt,<br />
Cum di la ritspunsurT le pant cTudatil,<br />
§i ea nu puturt vorba -i sit 'Meleagt,<br />
Ce rilspuns le dete, nu pot sit-T aleaga.<br />
Muma eT rtspunde: o stiu alit face,<br />
Is tot cam in pilde sit vorbeasct-T place.<br />
DecT eT o rugart sit le talmaceascrt
BERTOLDO 91<br />
Vorbele copilii ce'o sA 'nchipuinscrt ?<br />
Muma feta zise: dacA v'A mirare,<br />
De a vi le spune nn e lucre mare.<br />
Casri fAra toacA, copila ce zise,<br />
I; cii n'avem chine, care trebuise<br />
SA latre, sit spue din poartA d'afarA,<br />
SA ne dea de stire, ca strein! intrar5.<br />
De tatAl sail Tarr', v'a zis la, pe semne.<br />
Mind cit dus este cu carul In lemne,<br />
Si d'o da d'adreptul, e un norol mare,<br />
S'o sA zaboveasca aci, prin urmare;<br />
Iar ocolind drumul, atuncea sA stie,<br />
CA n'are zalbavA, cnrind o sA vie.<br />
CeTa, ce vA zise de soru-sa iarii,<br />
CA Vpliinge'n crimarri rasui d'asta-varii,<br />
E cA, en mireasA din rils si din glume,<br />
Se pomeni groasil, ca toate din lume<br />
S'acum vriind sit nascA ca I-a sosit ceasul,<br />
PlAnge si sit vaTtA si IsT sulfa nasul.<br />
De vorba Tar care v'a zis pentru mine,<br />
Ma cAznesc aicea, precum vedetT bine<br />
Din aceste dort cAmilIT rupte, rele,<br />
SA fac una bunrt, d'oT putea, din ele.<br />
Fondul e acelasT, numal forma e putin schimbata,<br />
dovada, ca a intrat in literatura nescrisa, si de aci a<br />
fost de prin lume adunata, ai<br />
iarasi la lume data.'
HALIMA<br />
Cartea cu care ne ocupann not acuma, nu mai este<br />
o singura poveste, ci o colectiune intreaga de povesti<br />
populare, adunate intr'un loc intocmai ca rauri ce<br />
sau revarsat intr'o mare. Cea mai mare parte dintre<br />
aceste povesti de origins, indica este cunoscuta in<br />
limbs araba, deja din secolul al zecelea<br />
Massudi, renumitul istoriograf din sec. X (t in Cairo<br />
346 al Hegirei). scrie : ,Ceea ce priveste cart* ce<br />
ni-au fost aduse si carii au fost traduse din limba persand,<br />
indiana §i greceasca, ii am pomenit deja, d. e :<br />
cartea intitulata (in limba persana) Hezar asfane10<br />
1000 de povesti, care in traducere araba sunk : Alef<br />
hirafet` ; aceasta carte poarta in genere titlul de Alef<br />
lailat wa lailat', 1001 de nopti4. De atuncea deja<br />
capatase acel colorit viu ce -i dedese fantazia orientala.<br />
Din secol in secol merge aceasta colectiune tot imbogindu-se<br />
cu povesti de alte izvoare, atat indice §i<br />
persane cat §i arabe si rabinice, varate inteansa de<br />
catre diferitil scriitori si copisti. Cel d'antaiu care a<br />
comunicat Europe povestile din 1001 de nopti, este<br />
francezul Galland, care le a tradus si publicat la anul
HALIMA 93<br />
1704-1708. Dupa aceea a mai adaus sate -va volume<br />
de povesti din manuscripte arabe ce le capatase in<br />
urma. Dupa moartea lui mai adaugara Chavis si Cazotte,<br />
o sums de povesti, scoase din alte manuscripte<br />
arabe. Toate aceste furs, revisuite §i de nou editate de<br />
Caussin de Perceval si apoi de Gauttier. Editiunea<br />
cea mai complecta insa (in 15 volume), este acea numita<br />
de Breslau faeuta de Habicht, von der Hagen §i<br />
Schall; aceasta, editiune §i traduciune s'a facut pe baza<br />
unui manuscript arabesc din Tunis. Cea mai raspandita<br />
si mai des tradusa insa este intaia editiune a lui<br />
Gal land. Nu este niei o limba a Europei culte in care<br />
O. nu fi fost tradusa 0001 de nopp.'<br />
Este deci de prisos a mai vorbi aci despre coprinsulcollecOunei<br />
,, 1001 de nop0', ass de bine cunoscuta<br />
de toata lumea. Se §tie foarte bine; ca, un imparat oare<br />
care, avea obiceiul de omorea pe fie-care dimineata,<br />
femeea ce o luase seara trecuta, fiind-ca femeea cea<br />
d'antaia ce avusese n'a fost credincioasa. Una din acele<br />
femei insa, incepe a spune o poveste si imparatul<br />
o lass sa traeasca pang, cand o isprAve§te, apoi spune<br />
alta, si iar alta, pang cand tree 1001 de nopti, si in<br />
aceste poveti, arata cum ea sant si femei credincioase.<br />
Imparatul se lasa de obiceiul sau si trae§te fericit cu<br />
aceasta femee a la<br />
Pe langa. 1001 de nopt,i' si ca o imitatjune a for a<br />
scris renumitul Dervis Mocles, capul Sufilor din Persia,<br />
,1001 de tile" in limba persana. Baza acestei colec-<br />
Ouni sant piese de teatru, scrise in limba indica., pe<br />
caril el il prelucra supt forma de povesti. Yetis de la<br />
Croix, care era prietin cu autorul in Ispahan la 1675,
94 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR), ROMAN),<br />
capata de la dansu o copia acelor 1001 de zile , si el<br />
le traduse frantuzeste. Dupa aceasta traductiune s'a<br />
facut o traductiune in limba italiana (la 1720), tot asa<br />
si din 1001 de nopti. Din aceste editiuni italiane s'a<br />
facut cartea greceasca : ApaPocov Mv9oXoymov 1).<br />
Pentru a forma acest : ,Aravicon Mythologicon4 s'att<br />
contopit acele doua colectiuni intr'una ; adica din 1001<br />
de nopti si 1001 de zile s'a facut ,,Halimaua" greceasea.<br />
Vol 1. corespunde cu 1001 de nopti noaptea 1-<br />
86, iar cele alte cloud volume ale traductiunel greces6<br />
coprind intreaga colectiune de 1001 de zile. Aceasta<br />
contopire greceasca, este prototipnl llalimaleIf romane.<br />
La 1782 pomeneste deja Sulzer un manuscript<br />
din Halimauac noastra 9. Se vede a este identic cu<br />
manuscriptul acela, din care posede Biblioteca centrala<br />
din Bucuresti numal volumul al treilea. NoT dam aci<br />
titlul, caci ne arata §i originalul dupa care s'a facut<br />
traducerea.<br />
,Aravicesc mitologicon, care cuprinde povestiri si<br />
intamplari foarte iscoditoare si frumoase, alcatuite intal<br />
pe limba araviceasca prin Area invatatul si prea<br />
Inteleptul dervis Ampumpekir, iar acum intaT din italieneste<br />
talmacite pre limba greceasca §i tipeiritei, care<br />
cu multa osardie s'au indreptat precum cele l'alte tocmai<br />
asa si acesta nu duptt talienWe, ci dupd greceste<br />
romOnWe, precum cele l'alte cloud tomurT asa si a<br />
1) Venetia 1757. 3 vol.<br />
2) Geschichte des transalpinischen Daciens III, Wien 1782 p.<br />
40 No. 10: Chalimach, Arabische Fabeln, aus dem Griechischen."
HALIMA 95<br />
treilea. La anul 1782 Iu lid 27 in Schieiu Brasovului<br />
pe pag. 504 este scris data cand a ispravit copistul<br />
1786 mart. 30 Brapv.<br />
Afars de acest manuscript defect, mai poseda Biblioteca<br />
centrals si un manuscript compleet, al ,Halimaler<br />
2) de la care lipseste numal titlul. Acest manuscript,<br />
a ,fost scris si talmacit la 1783 cu cheltuiala<br />
fur Rafail, igumenul Hurezulul' si confine traducerea<br />
impartita in trel pail; corespunzand ast-fel originalului<br />
grecesc si celei alte traductiuni romanesti din<br />
Brasov, facuta asemenea in trei volume.<br />
In stransa legatura cu aceste traductiuni si influenfat<br />
de dansele este Halimaua lui G. Gorjan, care se<br />
vede ca s'a folosit de dansele si de originalul imediat<br />
grecesc. Coruptiunea numelor proprie, lipsa de impartire<br />
in zile sad nopti, ce s'a mai conservat in traductiunea<br />
italiana, dar care a disparut in cea greceasca,<br />
ne dovedesc in de ajuns ca aceasta din urma a<br />
fost originalul lui Gorjan. Aceasta Halima s'a bucurat<br />
de o mare popularitabe la noi. Editiunea antaia's'a facut<br />
la 1835-1837; a doua la 1857 si a treea la 1877.<br />
Adevaratele )1001 de nopti,c adeca acele traduse<br />
pentru antaiasi data de Galland au fost asemenea traduse<br />
in limba romans, nu insa din frantuzeste ci din<br />
nemteste si adica de loan Barac tiparite in Brasov, in<br />
8 volume la 1835-38.<br />
Tot din Galland, si acuma din cel francez, se tra-<br />
111, in 40 paginat 504 pag. 3 nap. scars.<br />
3)<br />
Manuseriptul. No. 9.
96 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
duc 1001 de nop0 in calendarul Halimalet 1879_<br />
1880.1881.<br />
Sub tiltul : ,o mie fi una de zile a aparut la 1881<br />
o colecOune de pove§ti, cari Inca n'au de loc a face<br />
cu cele sus 'pomenite. Cartea de fats coprinde tret po-<br />
Ve0 din cari cea d'antia nu este alt ceva de cat romanul<br />
englez : Sir Bevis sf. Southamptan; dar pant'<br />
a ajunge la not a fost mat intalu prelucrat italieneqte<br />
sub titlul : Bovo d' Antona. De aci l'a tradus Elia Levita<br />
la 1501 in dialectul evreesc modern, 1) §i din acest<br />
dialect s'a tradus in limba romans de catre<br />
d. M. Aziel, care a luat §i cele alte douti pove§ti<br />
tot din literatura evreeasca scrisa in dialect.<br />
Ca §i in cele alte IArT. asa §i la not se bucurau u-<br />
nele pove§ti din ,Halima< de o pupularitate mat<br />
mare §i au fost reproduse deosebit. A§a posedam not<br />
in manuscriptul din 1779 mat multe pove§tt din ,Halima,'<br />
cari nu se regasesc in ,Vulgate noastra, a-<br />
dict{<br />
Halimaua aceea lucrata dupa cea greceasca.<br />
Tot in acel manuscript se afla o notiia din anul<br />
1803 in care se numesc acele pove§tt de a dreptu<br />
,Halima( cu care nume pom en qte §i Sulzer colectjunea<br />
noastra, &Tic& dupl numele femeet acelea ce spun<br />
povWile imparatulut. Se vede deal el aceastA colecliune<br />
§i nu numai in reda0unea greceascii a fost bine<br />
cunoscuta cititorilor roman, de pe la linele secolului<br />
trecut.<br />
Inca o alta poveste tot din 1001 de nopci, nu din<br />
1) V. Steinschneider in : Archir f. Litteratur Gesehichte de R.<br />
Gosche vol. II pag. 18. No. 1. v. Dunlop-Liebrecht pag. 483 b,<br />
No. 256.
HALIMA 97<br />
,Halimaua Vulgata` s'a tiparit In Bucure§tT la 1839<br />
sub titlul:<br />
,Povestire arable& vrednicti de bagare de seama<br />
gasita in manuscris §i indreptata de Stanciu Gheorghescu.'<br />
In timpil din urma. se public& iar traductiunT din<br />
1001 de nopti dar ele sant scurtate §i schimonosite.<br />
Daca am voi acuma sa intram in observArT asupra<br />
Halimalel ar trebui sa ne oprim la fie care poveste,<br />
pentru a da coprinsul eT, a arata inrudirea cu alte<br />
din diferite literaturT, ceea ce ne ar duce departe de<br />
scopul ce ni l'am propus aci. Se §tie destul de bine,<br />
ca, multe din aceste povestiri nu sant alt-ceva de cat<br />
basme curate §i contin toate elementele, ce le cunott§tem<br />
ca partT esentiale ale basmelor; le putem<br />
considera chiar curat ca basme in forme orientale,<br />
impodobite cu florile fantastice ale Orientulul. In<br />
cursul acesteT cercetaff, vom reveni destul de des asupra<br />
basmelor din ,Halimac.<br />
NoT aci ne vom margini la una sau doua din acele<br />
pove§ti, cari ne intereseaza din punctul de vedere al<br />
literatureT romane §i al origineT multiple ce are Ha limaua,<br />
cad nu sant numaT legende, pove§tT §i nuvele<br />
indice ce regasim in Halimaua, ci regasim chiar pove§ti<br />
bizantine inteansa, cari ne au venit de a dreptu<br />
de aci §i apol i-am capatat pentru a doua oars prin<br />
, Halimaua` sail ,1001 de nopti.' A.§a d. e: tocmaT<br />
,povestirea` publicata de Gheorghiescu, care e luata<br />
din ,1001 de noptr 1).<br />
9 Ed. Habicbt vol. 111 noaptea 94-97.<br />
Garter, lit. popul. Tom.<br />
7
98 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROStANA<br />
Coprinsul eT este eel urmator :<br />
,In vremile de demult, cand Califul Arun-Are§id, imparatia<br />
peste Vavilon, multe minunT s'aa facut in Vavilon,<br />
dintre care una este cea urmatoare:<br />
bite° zi chema Califul pe vezirul sau §i se plimba<br />
cu el noaptea ,prin ora§ sa vaza cum traesc supu§ii<br />
seT. Mai luara §i o sluga cu dan*iI.<br />
ET umblara destul §i ne gasind nimic, se Inbarsera,<br />
sa, se duel a easa, eand de °data zarira. un IAtran<br />
Cu barba alba, ce ducea un co§ in brale §i '§I.<br />
plangea soartea nenorocia. ET it intrebara de ce plange,<br />
Tar el nu voi sl spue, crezandu-T ea, sant o strajd.<br />
Dupt ce-1 linitira, el le zise, ea e un pescar §i ea, de<br />
mult n'a mai prins nimica. a§a in cat se afla acuma<br />
in nevoea cea mai mare, impreunl cu nevasta qi cu<br />
copii luT.<br />
Mo§ule, IT zise Califul, intoarce-te inca o data §i arunca<br />
mreaja, §i dad. veT prinde ceva, sau nu, noT<br />
tot to vom mullumi cu o suta de galbenT.<br />
Intorcandu-se la ram §i aruncand mreaja, simti de o<br />
cu data ca era ceva foarte greu intrInsa. 0 apucara<br />
to1,i §i trasera mreaja la uscat, Inauntru gasira un sipet<br />
foarte grey a§a, ineat abia putea famenul sa'l ridice in<br />
spinare ; Califul decie 100 de galbenT pesearuluT §i<br />
pled.<br />
Califul, vizirul .i famenul se intoarsera la palat Si<br />
de§chizand sipetul gasira inteansu o legatura sangerata<br />
§i in legatura trupul uneT femeT talate in patru<br />
bucati.<br />
Imparatul vazand aceasta se intoarse crunt eatre<br />
vizirul §i '1 intreba : tine este uciga§ul acesteT femei ?
HALIMA 99<br />
Nu $tin puternice imparate, raspunse vizirul. Atuncea<br />
zise imparatul, dacti nu va etsi pe uciga.011 pans in<br />
-soroc de treT zile, sa se spanzure vizirul Impreuna cu<br />
patru -zecT oamenT din rudele la In zadar au fost toate<br />
.cereetirrile viziruluT, ueiga$ul n'a putut fi gasit; dupe<br />
trecerea soroculul dat, vizirul fu dus inaintea imparatufa<br />
Imparatul it intreba, daca a facut dupe porunca<br />
lul, indata ce raspunse vizirul, ca n'a gasit pe uciga-<br />
$ul, porunci Califul gelatilor, sa is pe vizirul $i<br />
spanzure.<br />
Cand 'I dusera la spanzuratoare, $i nevasta $i copiT<br />
plangeau cu amar, de o data alerga un Omar ce sta.tuse<br />
pe acolo auzise toate, gi spuse, ca el est.e uciga$ul<br />
si ca dansul trebue sa fie spanzurat. Pe cand<br />
vizirul asculta cu mare mirare vorbele tanaruluT, indata<br />
veni ci un unchia$ batran care incepu a zice :<br />
,neadevarate sant cele zise de tanarul, cad. eu am<br />
-ucis pe cucoana ce s'a gasit in sipetc.<br />
Atunci IT lua vizirul pe amandoi $i IT duse la frnparat<br />
; tanarul Incepu gi povesti :<br />
,MArite imparate, sa0cf ca, acea femea mi-a fost mie<br />
nevasta $i a batranului acestuia fats. Tatal meh m'a in-<br />
-surat cu acea tanara si eu am trait mat muIV anT fericit<br />
cu dansa. 1)46 na$terea de al treilea copil, ramAsese ea<br />
bolnava si<br />
zacu in pat. Am intrebuintat tot. felul de<br />
doftorii, dar nu s'a tamaduit pe deplin. Intr'o zi ma<br />
pomenesc zicandu-mi, ca are poita sa, manan ce mere.<br />
Eu m'am sculat $i am cautat mere prin tot ora.$ul, dar<br />
n 'am gasit $i ma intorseiu aca.sa foarte mahnit. Nevasta<br />
imi zise : ,jertfe$te on ce pentru mine, 0 'nif<br />
adu mere ; ca nu mai pociu rabde.Eu cautal iar prin
100 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANI<br />
tot ora§ul, fagaduind de mar caste un galben, §i nu,<br />
putuiu gasi. Un gradinar batran, care ma intalni, vazandu-ma<br />
foarte mahnit, aa din ceia ce-i spuseiu.<br />
eu, toata istoria ma.hniril mele. Prietene! imi zise,<br />
mere numai la Balsora poti gasi, la gradina imptiratului,<br />
iar alt nicairi. Ma bucuraid prea mult§i incalecand<br />
un cal am mers la Balsora, de unde abea dupa cincispre-zece<br />
zile m'am intors cu trei mere, ce am gasit<br />
la gradina imparatului. Viind a casa am dat merile<br />
nevestiimele, care le priimi cu mare bucurie §i le puse<br />
in pat.<br />
Ea vazand'o mai sanatoasa *mid mai vesel la<br />
pravalie. Dupa caste -va ceasurl aflandu-ma inaintea<br />
pravaliei, vazuid treeAnd un arap negru pe Tanga<br />
mine, care avea un mar in Traria din cele trei de acasa.<br />
Ed it intrebaid, de unde-1 are? §i el imi raspunse:<br />
mi l'a daruit draguta mea, astazi am fost pe la dansa<br />
am gasit-o cam bolnavd, §i ea 'mT spuse ca se simte<br />
mai bine; dar cand cram sa plec de la dansa am vazut<br />
trei mere in pat, pentru care barbatul ei s'a fost<br />
calatorit 15 zile pans. le-a gasit §i i le a adus; eu o rugaid<br />
ami dea unul, §i mi-a dat pe asta.<br />
Puteti judeca, puternice imparate, urma tanarul ca<br />
povestirea, caste mahnire m'a coprins ; ca unu e§it din<br />
minti alergaiu acasd, §i gasiu pe nevasta mea scriind.<br />
Eu vazand numai cloua mere in pat, o intrebaiu, unde<br />
este al treilea ? Ea intorcandu-se spre mine zise : nu<br />
.tiu nici eu! Atuncl scoseiu iataganul, o strapunselu,<br />
§i apoi am tdiat-o in patru bucati strigand: Ta-t,1<br />
ne-<br />
legiuito plata faptelor tale! Apol am pus-o in sipet Si<br />
am aruncat -o pe garla. CAM ma intorseiu masa in-
HALIMA 101<br />
-talnii pe copii mei §i eel mai mare veni cu lacrami in<br />
4ochT §i'mT spuse : jucandu-ma astazi la poarta cu un<br />
mar din cele trei mere ce le-al adus, a trecut un arap<br />
i mi l'a luat; eu am alergat dupa dansul §i-T am spus<br />
ca mama e bolnavit gi ea to al adus acele mere. Ca<br />
un fer roqiu imi trecura aceste vorbe prin inima; am<br />
intrat in casa sa prang; acolo am gasit scrisoarea<br />
ce scrisese, §i acolo imi scrisese mie plin de dragost e<br />
.0 de multumire pentru ca-T am adus merele.<br />
Atunci veni la mine batranul acesta, tatal neveste!<br />
mele, ea IT spuseia toate, dar el vazand durerea mea<br />
cea nemarginita, ma mangaia el Inca. Cand am auzit<br />
ea vizirul se duce la spb.nzuratoare, alergaiu arni primese<br />
rasplata mea : Dar batranul vrea sa, is pedeapsa<br />
mea asupra-§T`.<br />
Cand ispravi tanarul cu povestea nenorocirel sale,<br />
se intoarse Califul iara.,1 la vizir §i-T porunci ca pana<br />
In trel zile sa4 gaseasca, pe acel arap, daca nu, va fi<br />
spanzurat. In zadar cauta §i de asta data.<br />
A treia zi, inainte de a pleca la imparatul, chema<br />
vizirul fang. sine pe copila cea mica a lu!, care nu era<br />
panti atuncea acasa. Cand o strangea mai cu dragoste<br />
simti, ca are copila in san un ce gogonet, 11 scoase ssi<br />
era un mar. Ru§an, robul for it adusese §i i-1 vanduse<br />
in doT galben!. Vizirul chem6, indata pe acel rob, care<br />
nu era altul, de cat arapul, care rapise marul din mana<br />
copilulu!.<br />
Vizirul se infali§a la Calif Si IT arata atat marul cat<br />
i robul §i IT spuse toata istoria. Imparatul porunci sa<br />
se omoare robul ; dar pentru o povestire a vizirulu! IT<br />
darui Si luT viMa.`
102 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Fondul acesteT istoril, este, povestea cu nuirul, care<br />
din mana barbatulul ajunge in acea a femeel si de aci<br />
printr'o altd many iar la bdrbat.<br />
0 paraleld la aceastA poveste se afld in ,Vetala panciavinsati<<br />
adica in colecciunea indica intitulatd: , eel&<br />
25 de povestI ale unuT Vetala salt Varcolac.' Cu dans&<br />
incepe aceastd colectiune, care s'a compus in secolul.<br />
VIVII<br />
1).<br />
Mult mai des de cat in literatura indica, unde este oparaleld<br />
isolatd, se pomeneste o poveste analoagd de<br />
care mai to(i cronicari bizantinl 2). Femeea cal-el se<br />
intampla, este Evdochia so0a Jut Theodosie cel mic,<br />
care a murit la 460 in Ierusalim. Din literatura aceasta<br />
bizantina a intrat in cronicele noastre, si adicd atat<br />
in cronica Jul Moxa din 1620 cat si in Hronografele<br />
noastre din secolul XVIIXVIII.<br />
NoT ddm aci textul dupa cronica luT Moxa 4), et<br />
este mai laconic si se potriveste mai' bine pentru reproducere,<br />
de cat recenziunea desvoltatd din Hronografe,<br />
pe care o tiparim in , Chrestomatia remand.'<br />
,Ce nice unit bine pre lume nu Taste ca sa nu se<br />
amestece cu scrabd si cu multli amarli : soarele aceperd<br />
nuorii, asa si pre bine vrAjmasiT. Decr ce voim sd.<br />
,)<br />
Baital Pachisi oder die fuenfundzwanzig Erzaehlungen eines<br />
Daemon v. H. Oesterley. Lpzg. 1873 pag. 12-14.<br />
2) Asa d. e. Chronicon paschale p. 316, Glycaa, Annale ed.<br />
Venetia 1729 IV p. 201. Manassas Synopsis chronic. vers 2640<br />
2701 Venetia 1729 p. 45, Oesterley la Baital Pachisi p. 177; a<br />
cesta maY aduce acolo gi alte paralele din literaturele moderne.<br />
8) PublicatA de d. HAsdeu in: Cuvente den biltrAni" I Bucur..<br />
1878 p. 346-406.<br />
4) L c. pag. 367.
HALIMA 103<br />
spunemii ? vila 1) bine Theodosie cu impArateasa in<br />
Coate zilele in dezmerdAcIune ; decT de naprasna, veni<br />
ca un \Tanta cu vivoru uracIunea ; ca, aduse oare-tine<br />
imps ratulul unu mars prea mare si frumos ; el se<br />
miry si -1 tremise impargesei, ea Inca se mill 0-1 tremise<br />
la Pavlind nasu-sau ; Ela nu stiuse de mail, ea<br />
au fostAl in maim imparatuldf, ce i-It duse darn ; deaca-ld<br />
vitzu, eluld prepuse cu gandii Mu $i tremease<br />
atunce-sd de o chemA, si o intreb5, : unde e marul ?<br />
Tara ea se jury ea l'ag mancatd ; ell atunce i aratti.<br />
marul si-i<br />
scoase minciuna in tat,a ; decl pre bietul<br />
Pavlind i tae capul atunce-sti, Tara pre imparateasa o<br />
goni de la dansu. Ia se duse la Ierosalimil si multa<br />
milostenie impArti manastirilor i mkeilora 2) §i se<br />
sfrasi acolo.<br />
I) Adecit :<br />
9) AdecA:<br />
trala.<br />
saracilor.<br />
-00NK00-
ARCHIR SI ANADAM<br />
Nol preferim a trece acuma peste toate cele alie<br />
pove§ti din Halimaua noastra, pentru a ne ocupa mai<br />
mull cu o poveste, care lipse§te in Ha lima dar care<br />
se afla in .1001 de noptic, §i care a venit la not indepedent<br />
de Ansa, tot din cercul bizantin, prin intermedierea<br />
Slavilor i adect. :<br />
ARCHIR SI ANADAM<br />
In adausul publicat de Chavis §i Cazotte la 1788, la<br />
.1001 de nopl,c ale lui Galland, de care adaus am pomenit<br />
mai sus, se afla o poveste arabl intitulat6 :<br />
Sinkarib fi cei da veziri as tali. Aceasta poveste se alit,<br />
asemenea in editiunea lui Habicht : 1) Istoria inteleptului<br />
Heykar. Acest Heykar nu este alt-cineva<br />
decat al nostru .Archie §i , Sinkarib" sat Sencharib"<br />
este ,Sinagripc cum scrie Anton Pann in editia<br />
lul 2).<br />
La noT ins, n'a venit din acele colecOuni orientale,<br />
1) Vol. XIII noaptea 516 urm.<br />
2) Inteleptul Archir li nepotul sau Anadam de Anton Pann ed.<br />
I-a Bucur. 1849 ed. 2-a 1854 ed. 3-a 1880.
ARCHIR gI<br />
ANADAM 105<br />
ci maT intaiu a vent din orient la Byzant §i acolo a<br />
influentat intr'un mod foarte adanc, pretinsa viata fabuloasa<br />
a luT Esop, ce se atribue in general luT Planudes.<br />
Povestea insa§1 este chiar mai veche decal ,1001 de<br />
noptI` Si o putem aduce in straw& legatura cu legendele<br />
solomonice §i cu Bertoldo, de care era vorba ma!<br />
sus. Archir are asemenea caracterul Intelepciunei aforistice<br />
§i vom intalni in , Archie raspunsuri ca in<br />
Bertoldo §i povestirT ca in legendele solomonice §i in<br />
viata luT Esop. Aceasta din urma o schitam in partea<br />
a doua a cartif de fats, cu ocaziunea literature! etice<br />
sat didactice, unde vorbim de viata §i de pildele luT<br />
Esop.<br />
Prelucrarea greceasca bizantin. nu s'a descoperit<br />
pana astazi : avem din contra traductiunT slavice, at5t<br />
la Slavi din Peninsula Balcanica cat §i la Ruh!, unde<br />
a ajuns de timpuriu carte popularal). Textul slay a<br />
fost publicat de Typin2). lagic' s'a ocupat cu dansul9 §i<br />
Jireeek4) pomene§te ea aceasta carte ar fi esistat la<br />
B ulgarT.<br />
Din Slovene§te s'a tradus deja in secol. XVII in<br />
limba romana, cad no! recunoa§tem in Istoria lui Ar-<br />
1) Galahovit : Istoria russkor slovesnosti vol. L St. Ptrsbg 1880<br />
p. 415-418.<br />
3) Pypin : Pamiatn. starinoi mask. lit. II. p. 357 370.<br />
3) Iagic' : Prilozi k. histor. knijev. narod. hrvatsk- isrbsk p. 73<br />
v. Archiv far slay. Philologie vol. V. p. 482.<br />
4) Jirecek : Geschichte der Bulgaren.
106 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPCLATIA ROMANA<br />
chirie, ce o poseda d. Cipariu intr'un manuscript din<br />
sec. XVII 1), pe Archir fi Anadam2).<br />
Alt manuscript din 1784 se a fla In posesiunea noastra.<br />
§i ne dovede§te invederat, ea Archir a esistat deja in<br />
secolil trecuti in literatura romftna, §i ca. Anton Pann<br />
n'a facut alt-ceva decat a tipari manuscripte mai vechi<br />
romanWi, schimbandu-le mai mult sail mai putin. Mai<br />
sus am comunicat deja un canter de stea mai vechiu<br />
de cat Anton Pann §i acuma o carte, tiparita de dansul,<br />
cum pretinde. In cursul acestel carti vom mar<br />
avea des ocaziunea a reduce activitai ea literary a luT<br />
Anton Pann la adevarata ei masura.<br />
Sa revenim la manuscriptul nostru, intitulat :<br />
.Istoria lui Sanagrid inzpdrat ci staptinetara Dora-<br />
Jul 5)<br />
,Fost -atl in zilele vechi un imparat ce stapanea tara<br />
Dorului, numele lui era Sanagrid, gi avea langa dansul<br />
un sfetnic istet, numele lui era Archir §i era foarte<br />
invatat. i era bogat foarte, si neavand copiT din tru-<br />
pul lui a luat pe un nepot al Jul ca fecior de suflet,<br />
numele lui : Anadam. El it invata cu toata intelepciunea<br />
luT §i it crescu mare.<br />
Si data -1 invata toate, it lua si<br />
'1 duse la imparatul<br />
sa slujeasca in locul lui, imparatul priimi decl pe Anadam<br />
in locul lui Archir. Anadam slujia pe imparatul<br />
1) Principia p. 116 Zz.<br />
2) D. ll'asden a identificat pe Archirie cu Arghir (!!!) din Arghir<br />
si Elena de Barac ,!) si a tras de aci conclusiunf despre basmul<br />
unguresc respectiv.: Cuv. d. bat.. II pag. XXXVII urm.<br />
8) Fol. 100 a. 108 b. din manuscriptul mixt, in care se aflii.<br />
ri A lexandria".
ARCHIR BSI ANADAM 107<br />
Si era bun Si cinstit de cat tots boerif. Iar intr'o zi isi<br />
puse gand rau la inking., cum ar face sa piarza pe unchiul<br />
sau, ca sa -I ramble casele 1111 si averea lul intreaga.<br />
Si scrise o carte cu pecete imparateasca la unchiul<br />
sau Anadam, sa se scoale cu toata oastea lui, Si<br />
sa vie la dansul, ca e incongiurat de oastea turceasca.<br />
Archir, cum vazu scrisoarea, se scula cu toata oastea<br />
Si purcese la Sanagrid. Iar daca se apropiara Archirie<br />
cu oastea de cetate, merse Anadam la imparatul Si<br />
para. pe unchiul sau cum ca. Archiri s'a resvratit asupra<br />
lui. Si Anadam zise, ca va aduse pe unchiul sau<br />
cu cuvinte bune, sa vie la imparatul. Cum veni Archir<br />
puse imparatul de-1 prinsera Si porunci sa.-1 uciga. Iar<br />
armasului i se facu mild. de Archir, care '1 era prieten<br />
de multa vreme, pi -1 duse la casele ; acolo taia capul<br />
unuT vinovat de moarte, ce se asemana cu Archir<br />
Si 'I duse imparatuluI ; iara in rnijlocul case facu o<br />
groapa mare, acolo sedea Archir §i'1 hrdnea jupaneasa<br />
la<br />
Iara imparatul dede lui Anadam toata avutia lui<br />
Archir, unchiul sau.<br />
Si auzi Faraon imparat, de la Eghipt, ca a perit Archir,<br />
sfetnicul lui Sanagrid Si trimise un sol cu o carte<br />
la Cara Dorului; in carte zicea: ,Sa'mI trimiti nista<br />
mesterI, cars sa'InT zideasca o cetate nici in cer, nici<br />
pe pamant, Si mesterii sa vie, nici calarI, nici pe jos,<br />
nici imbracati, nici desbracati, si curand raspunzI<br />
cuvintele acestea; ca daca nu vei face asa sA<br />
Stiff, ca via cu toata. oastea Eghiptultif §i-IT sparg ce-<br />
tatea.`<br />
Sanagrid cetind cartea, se speria foarte rad, Si '§I<br />
aduse aminte cu jale de sfetnicul sad, Archirie, pe care
108 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
it pusese la moarte. Cum se tot bocea de moartea lui<br />
Archirie, veni acel arma§ si spuse imparatulur, ca nu<br />
I'a omorat , ci cb, traeste ascuns intr'o groapa. Imparatul<br />
plin de bucurie, porunci sa-1 aduca inaintea Jul<br />
si-T spuse toata pricina cu Faraon. Iar Archiri zise :<br />
Pentru aceasta sä fir far de grija; si ceru sa-I dea doT<br />
vulturl de eel marl, si luand cu sine mesterl, porni la<br />
Eghipet ; Insa pe mesterl IT imbraa in niste ,voloace`<br />
si i arata lui Faraon.<br />
Cum ajunse la Faraon it Intreba cum a venit? si<br />
Archiri raspunse : eil am venit, nici calare, nici pedestru,<br />
si mesteril mei, nici imbracatiT nici desbracatT.<br />
Faraon zise : maine sa fir gata A 'ml zidesti orasul.<br />
Archiri zise: bine. A doua zi, dimineatA, luA el o racla,<br />
lega de dansa eel dor vulturl si puse in racla un copil<br />
mic, si zise : sa ridicl o frigare cu came drept in sus,<br />
si vulturl se vor repezi dupa dansa ; de sus sa strigT<br />
sa-V dea var si caramida. Asa facu si birui pe Faraon.<br />
Atunci zise Faraon : sa'mr fact o funie de nisip. Iar<br />
Archiri gauri intr'un perete din racla in dreptul soarelul,<br />
si pwiera nisip de curgea grin gaur6 si se arata<br />
ca o funie de nisip ; si zise Archirie catra imparatul,<br />
sä stranga acea funie.<br />
ApoT it intreba : ,Ce este copaciul cu 12 ramurT; si<br />
intr'un ram cate 4 cuiburr ; si intr'un curb , ale 6 (!)<br />
oao, unul negru, altul alb? Iar Archirie zise : copaciul<br />
este anul, Tar 12 ramuri sant 12 luni intr'un an;<br />
Tar patru culburi, sant patru saptamanT intro luna;<br />
Tar 7 oao sant 7 zile intr'o saptamana, unul negru<br />
altul alb ; alba este zioa, neagra este noaptea.<br />
Faraon imparat cunosca ca este Archirie ; 11 bla-
JUICIER $1 ANADAM 109<br />
goslovi §i-1 trimise cu daruri, indarat la Sanagrid imparatul.<br />
Si Sanagrid it incardi cu daruri, pe car! le Bete toate<br />
armaplui, fiind-ca i daruise atuncea viata. Iar el raga_<br />
pe imparatul, sa-T dea pe nepotul sau, sa-I invete inte-<br />
lepciune. Si-1 batea frtra mild, invatandu-l. c<br />
Aceasta poveste despre inteleptul Archir §i nepotul<br />
sau Anadam, pe care o comunicam dupa manuscript<br />
textul lui A. Pann se deosibete in unele puncte<br />
de aceasta redactiune privit din punct de vedere<br />
general se aseamana intocmai cu vista lui Escp,<br />
pe care o publicam alaturea cu fabulele lui. Amandoi,<br />
precum am observat mai sus, au o sorginte comuna.:<br />
legendele solomonice, §i de aceea in unele puncte se potrivesc<br />
§i cu BertoldO.<br />
Inaintand spre originea acestei pove§ti,regasim paralele<br />
mai cu seams la epizoadele continute. Dialogul<br />
intre Archirie §i Faraon ne reaminte§te dialogul lui<br />
A§medai cu imparatul Solomon asupra caruia a in-<br />
fluentat oarW-cum §i dialogul intre acest din urma<br />
regina Sava, de care vorbim mai la vale. Dialogul este<br />
mai desvoltat la A. Pann, unde imparatul mai intreaba<br />
eate-ceva pe Archirie, mai mult decat in textul din<br />
manuscript. De remarcat in special este cimilitura comunicata<br />
mai sus, care a intrat in literatura populara<br />
romana §i in literatura populara universals ; ba<br />
se afla chiar in $ahnameh sau in Cartea regilor, vestita<br />
epopea persana facuta de Firdusi.<br />
Procedand in ordin cronologic regasim cimilitura<br />
§i
110<br />
LITE<strong>RA</strong>TUKA POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
aceasta la noT, maT intaiu la Stamatil), apoT in Roma.nul<br />
glumet 2) ; si insrarsit la Ispirescu 9 avend Ia ceT<br />
doi d'antai aceeasT forma, adica<br />
Am un copacT, cu doispre-zece cracT, si in tot cracul<br />
cate patru cuiburT si in tot cuihul cate sapte oua.<br />
(Anul, lunele, saptamanile si zilele).<br />
iar la Ispirescu:<br />
,Am un copaciu cu 12 ramurT, in fie-care ramura<br />
cate 4 cuiburT, in fie-care cuib Cate 7 ma.'<br />
(Anul, lunile, saptamanile si zilele).<br />
Epizodul cel alt, cum ca mesterii sa vie, nicT imbra-<br />
cat!, nici desbracatT, care se afla numal in manuscript,<br />
a fost tractat deja de dire noT mal sus 4), unde imparatul<br />
porunceste lul Bertotd sa vie tot asa : nici gol<br />
nicT imbracat.<br />
In fine mal este zidirea orafului in aer, si mestesugul<br />
luT Achirie. Aceasta nu este de cat o mica schimbare,<br />
ce s'a Meat cu o legenda solomonica.<br />
In literatura serbeasca s'a pastrat intr'un basm 9<br />
supt o forma foarte aproape cu povestea noastra.<br />
,Inteleptul Solomon voia sa ajunga pans la slava<br />
ceruluT. Spre acest scop prinse doi vulturi si nu le<br />
dede de mancare treT zile; dupa aceea lega o racla de<br />
pieioarele lor, se puse in racla si thin in mana deasu-<br />
Pepelea eau tradicienT nAciunare Romaneed, tiparit Ia un loc<br />
en Alexandria, IasT 1868 p. 112.<br />
2) Remanent Gleme0 p. I Becuresei 1874 pag. 65 No. 40<br />
8) P. Ispirescu: Pilde si GhicitorT. BucureseT 1880 p. 31 No. 51.<br />
4)<br />
pag..<br />
5) Yee Karagici, Volksmaerchen der Serben Berlin 1854 No.<br />
43 p. 237-238.
fl<br />
ARCHIR ANADAM 111<br />
pra vulturilor o frigare, pe care era un miel fript. Vulturf!<br />
voind sä apuce carnea incepurd, a se ridica dupe,<br />
frigare i asa sburara in sus, pang, atinse frigarea bolta<br />
cerului ; atuncea plea Solomon frigarea, Si vulturiI<br />
sburara in jos, panel. and ajunserd. iar la Omani.'<br />
Singura deosebire intre basmul solomonic et pove-<br />
stea Int Archirie este, cd. acolo insusI Solomon se pune<br />
in meld, si se urcd pand, in slava cerulul, pe and aci<br />
se urea un copil.<br />
Isvorul acestei legende, care a devenit foarte roditoare,<br />
este crediMa oriental., cum cd. Solomon ar fi<br />
fost dus de care un vent sail de un duh, In scurta<br />
vreme peste spatjuri nemasurate. Asa se spune chiar<br />
In Coran 1). Dintr'un vant s'a facut apoi un covor minunat,<br />
care'l ducea, si mai pe urma o meld sburatoare.<br />
Se intelege ca aceastdlegendd s'a aplicat si la alte persoane,<br />
si<br />
asa se spune de Nemrod, ca ar fi avut o astfel<br />
de meld ; 2) de Nacravas, un imparat egiptean, ca<br />
tronul sdu 3) sbura sad cd. era dus de demon!, ba chiar<br />
Alexandra Machedon a facut o ast-fel de espediOune<br />
aeronautic.. 4) Tot asa $i Buddha insusi in legendele<br />
tibetane, dar el sboard flume pe paseri. 9 Asa a intrat<br />
1) Sure 34 v. 11 Ili comentariul legendar in : (Hmmer) Rosenoel<br />
I Stuttg. u. Tuebing 1813 pag. 147: §i viintul de orient if<br />
era in loc de cal, :In ducea lute() clipil in cotro voea."<br />
s) Weil : Biblische Legenden d. Muselmaenner Fkft. a. M. 1845<br />
pag. 77-78. Rosenoel, 1. c. I pag. 53.<br />
D'Herbelot: Bibliotheque orientale sub verbo : Nemrod.<br />
s) Wuestenfeld, arabische Sagen ueber Aegypten in: Orient<br />
und Occident ed. Benfey I p. 328 urm.<br />
4) Pseudo-Callisthenes II cap. 41.<br />
5) Dsanglun: Deutsch und. tibetisch von I. I. Schmidt pag. 337.
112 T.ITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
apoT in basme sub diferite forme, cand ca un covor<br />
sburator, cAnd ca o racla sburatoare, and ca un cal<br />
sburator facut cu mWe§ug, and ca o racy trasa de<br />
paserT, ca aci.<br />
Ne ar duce foarte departe, daca am voi sa urmarim<br />
desvoltarea acesteT legende §i sti enumeram paralele<br />
din literatura popular., cacIne ar da singur o carte<br />
destul de voluminoasa. Iata numal un singur esemplu<br />
din literatura noastra popular., ca dovada cum s'a<br />
schimbat forma primitive, intrand in literatura nescrisa<br />
:<br />
Hot Imparat, inainte de a ajunge Imparat, fu pus<br />
tatAl sad sa invete toate meseriile de pe lume, ca sa<br />
fie un imparat drept §i sa cunoasca toate pricinile oamenilor.<br />
In cele din urma it trimese sa. invete hotia.<br />
Sculandu-se de la masa (adica fiul de imparat) se<br />
duse unde se duse el §i se Intoarse numal-de-at,<br />
peste a§teptarea tutulor, cu o sluga a lul credincioasa,<br />
aducand ni§te scandurT, stinghiT, drugT, odgoane §i<br />
panze; cu aceste se apuca, ajutat de sluga lul, de ell&<br />
un fel de foi§or.<br />
Gatindu-se foirrul, se urea Inteansul §i Invartind<br />
ni§te §uruburT §i ni§te vartejurT la ni§te me§te§ugirT<br />
ce avea acest foior, incepu a pluti In vant 1).<br />
Acest foi§or plutind in vant, nu este alt-ceva de cat<br />
calul de lemn din ,1001 de noptr §i din basmul Dalian<br />
al luT Straporola, care, invartindu-i-se ni§te §uruburi,<br />
plute§te asemenea in aer.<br />
Tema aceasta a fost pe larg tractata de Gruen-<br />
1) Ispiresen, basme ed. 1882 p. 367.
ARCHIR I ANADAM 113<br />
baum 1), V. Schmidt 2); Dunlop-Liebrecht 3). Von der<br />
Hagen 4) Liebrecht 3) §i mal cu seamy Benfey 6) relativ<br />
la o paralell indica, care face parte din Panciatantra<br />
1).<br />
---./7,24*.........<br />
7) Zeitschrift der Deutsch-Morgenlaendischen-Gesellschaft vol<br />
XXXI p. 214.<br />
2) W. V. Schmidt, Maerchen-Saal vol. I Straparola Berlin 1817<br />
pag. 269-280.<br />
3) Geschichte d. Prosadichtungen Berlin 1851, pag. 491-a No.<br />
327.<br />
4) Gesammtabentheuer I, p. 1. XXXVI.<br />
3) Jahrbuch f. rom u. eng. Literatur In p. 147 urm<br />
8) Pantschatantra I pag. 159 -163.<br />
7) Ibid. vol. II pag. 48 -56.<br />
Caster, lit. pop. rom. a
GHENOVEVA.<br />
Povestea GhenoveveY, de origind franca, apartine<br />
cerculul de povestiri asupra originei familiel lui. Carol<br />
cel Mare. In biserica catolicA se considerd ca sthnta<br />
§i se praznue§te in zioa de 3 Aprilie. Legenda oficiala,<br />
dupa. cum se Oa astazi in ,Viet,ile sfinlilor` acelei biserici,<br />
a fo3t compusd latine,te de un monah din cinul<br />
Carm2liOlor, anume M. Emmich (c. 1272).<br />
Aceastd legencla a fost dupd aceea prelucratd, Iran-<br />
V..tze§te de un alt monah, Pater Cerisier subt titlul :<br />
,l'innocence reconnuec 1), de aci a fost tradusa in limba<br />
olandezd §i germand , din germand in limba bohemica<br />
etc.<br />
0 variants, prescurtata germand din secol. XVII a<br />
publicat Grimm, intre legendele germane 2).<br />
Din nou s'a prelucrat de Schmidt §i dupd. Aceasta<br />
redact,iune ,s'a retradus din limba germand in limba<br />
francezd. Aceastd, traducere din urma este baza cariii<br />
noastre populare. Textul francez a fost tradus de<br />
1) Tiparita Paris 1647.<br />
2) Grimm : Deutsche Sagen ed. 2-a vol. II Berlin 1865 p. 248-<br />
252 No. 538.
GHENOVEVA 115<br />
G. Plevianu §i publicat pentru antdia data la 1838<br />
sub titlul ,Istoria Ghenovevel de Brabant'. In scurtd<br />
vreme a ajuns Ghenoveva o carte populard romand.<br />
Ghenoveva s'a retipdrit la 1847, 1860, 1862, 1868,<br />
1876 etc.<br />
0 altd editiune schimonositd a Pacut Jenibace, Craiova<br />
1879.<br />
Coprinsul ,Ghenovevi` este cel urmator:<br />
,Duca de Brabant avea o singurd WA, foarte frumoasd<br />
anume Ghenoveva. Ea era cucernied, dragstoasa,<br />
dulce smerita §i muncitoare.<br />
Un oare-care cavaler tandr anume Sijefre, isbavind<br />
intr'un rdzboiu viata Dud.' de Brabant, acesta-1<br />
aduse Cu sine la curtea sa; si hotdrat sd 'I fact'. o<br />
resplAtire parinteased, IT dete de sotie pe fie-sa una<br />
naseutd. Dupd nuntd plecard amdndoi la eetatuia lui<br />
Sijefre, ce se numea Sijefburg.<br />
Intr'o seard dupa cind, §ezand amAndoi la lumina<br />
lampelor se auzi de o dad infloratorul sunet al tram-<br />
bitilor ce preveghea razboiu. SoldatiY §i cavaleril in-<br />
trard in said §i strigard rdzboiu! rdzboiu! Maurienii<br />
din Spania au intrat Para veste in Franta; i chiar in<br />
asta noapte trebue sd pleeb.m la rdzboiu.<br />
In rdvarsatul zorilor se adunard cavaleril §i Sijefre<br />
I§1 lug. ziva bung. de la Ghenoveva. Ea remase acuma<br />
acasa, traind in cea mai adA.ncl singuratate.<br />
Vataful de curte , pe care-1 Insdreinase Sijefre cu<br />
Ingrijirea tuturor lucrurilor, se chema Golo. Acesta<br />
era un om frumos, dar foarte viclenos, §i n'avea fried<br />
de DumnezeA.<br />
D171. pie :tarea. lui Sijefere, olo<br />
11113e o putere std-
116 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
panitoare peste toate si trata foarte rad si cu asprimepe<br />
toate shigile vechi si credincioase ale Comisulur<br />
Sijefre.<br />
Dinteuntal el se purta cu smerenie catre Ghenoveva.<br />
Dar fara zabava, obraznicindu-se facu Ghenovevi<br />
niste cererT foarte rusinoase. Ea II fntampina<br />
cu grozavie, amenirgandu-1 daca nu se va lasa de niste<br />
cugete, ce n'ar trebui sä aibe. Dar Golo turban-<br />
du-se, se hotara sa 's1 rasplateasca si sd o prapa-<br />
deasca.<br />
Mal marele peste slugT al comisuluT se chema Dracon.<br />
Acesta era un om cinstit si credincios stapanuluT<br />
sau. Ghenoveva it chemase sal dea o scrisoarepentru<br />
barbatul eT ; In minutul acela intra Golo si<br />
strapunse pe Dracon cu sabie. Ghenoveva speriandu-se<br />
striga, din rasputerT ; tot,T locuitoril satuluT alergara<br />
la acele strigate ; arunce incepu Golo sä le spue<br />
niste lucrurT nerusinate si porunci sa, se arunce Ghenoveva<br />
In temnit,a, Tara, el scrise o scrisoare, plina<br />
de minclunI, lul Sijefre barbatuluT eT.<br />
Dupa cate-va lunl nascu Ghenoveva un copil<br />
§i-r<br />
puse numele Benoni. NumaT Golo venea la dansa cu<br />
obraznicie si nerusinare, Tara ea fl respingea, cu toed<br />
ca, el o dojenea ca, o va °mord.. Intr'o ndapte veni<br />
Berta fata, strejaruluT spuse cum ea a auzit ca.<br />
chiar in noaptea aceasta o vor omora, cad a venit<br />
ast-fel de porunca de la Sijefre. Ea atuncea .0 rugs,<br />
sa-i<br />
aduca, cerneala si hartie si Ghenoveva scrise o<br />
scrisoare care barbatul eT. Aceasta scrisoare o dete<br />
in mama Berti ca sa. o Vie.pand cand se va Intoarce-<br />
Sijefre, si numaT in mana luT sa dea acea scrisoare..
GHENOVEVA 117<br />
Pe la mezul noptil venira doi gelali, Conrad §i Rojer<br />
§i o dusera afar/ intr'o pustie, impreund cu copilul<br />
ei, ca sa o omoara acolo. Ins ea se rug/ cu<br />
laerdmi fierbinV de el, A, nu facd ast-fel de paeat si<br />
sa omoare pe o nevinovatd. Ei se milostivira de dansa,<br />
o lasara in viata, o jurard, sä nu ese nicl o<br />
§i Ins&<br />
data din pustietatea aceea, caci alt-fel afldnd Goth ca<br />
ea trae§te, vor pierde el viata lor. Dupd aceea taia<br />
Rojer pe cainele salt, care 11 era singurul prieten ce<br />
avea, §i II scoase ochii, ca sä-1 aduca la Go lo drept<br />
dovada ca au 1mplinit porunca lui. Pe ea o duserd<br />
in cele mai stufoase paduri , pe unde nici o (lath, nu<br />
cdlcase picior de om ; acolo o l'asard cu copilul in<br />
bra-(,e ai<br />
plecara.<br />
Ghenoveva rataeind prin pustietate, ajunse la o pe§tera<br />
.i se a§eza acolo. Dar n'avea ce manta. Cum<br />
Medea ea in pe§tera, iata ea veni o cerboaica la acea<br />
pWerd, care era culcupl ei. Nefiind pana atuncea<br />
nici o datd vanatA de oameni, ea era bland. §i se apropie<br />
fdr/ sfiall de Ghenovva, care o mangdia. lard<br />
iiitandu-se mai de aproape §i vIzand ugerile el pline,<br />
lua Ghenoveca pe Benoni puse sa suga laptele. Cerboaica<br />
11 lasa, cad putind vreme inainte, rapise un lup<br />
puiul ei, ,i laptele in ugeri u facea dureri. A§a se obicinui<br />
cerboaica cu ei, §i ei traira din raddeini §i din<br />
laptele cerboaicei.<br />
Dupa trecere de vreme se sdrentuird hainele Ghenovevei<br />
; iara ea wind o data din pe§tera 1ntampind<br />
pe un lup, ce ducea o oae in gura; lupul cum o vazu<br />
se apropi/ de dansa. Ea 11 lovi peste cap cu ciomagul
118 LITE<strong>RA</strong>TURI POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
ce-1 avea in mand., §i lupul speriat, lasa oaea §i fugi..<br />
Or pielea acesteT oae se 1mbraca Ghenoveva.<br />
Iar Sijefre1ncepuse deja in scurta vreme a se cal de<br />
porunca ce o dedese sa omoare pe Ghenoveva. Volf<br />
care 'T era prieten, nu era tocmai atuncea in tabAra., cand<br />
-venise solul eu scrisoarea luT Golo. Indata ce se intoarse<br />
it mustra pentru fapta luT necugetata. Mahnit<br />
de mustrari de cuget, §i ranit in Mae se intoarse Sijefre<br />
Para vestelacetatuia sa. Acolo gasi toate in desfranare<br />
§i neoranduiala. Tot de o data II preda Berta<br />
scrisoarea Ghenovevei. Cel d'antaiu lucru ce facu Sijefre<br />
era, de a arunca pe Golo chiar in temniia aceea<br />
in care fusese Ghenoveva mai nainte.<br />
Intr'o zi se duse Sijefre la vanatoare. Acolo urmari<br />
el o cerboaica cu mare staruinta §i alergd dupd dansa<br />
pana cand ajunse la pe§terea. Acolo it recunoscu Ghenoveva<br />
indata, §i i se facu §i luT cunoscutd.<br />
Plin de bucurie abia 10 credea ochilor. Ghenoveva<br />
IT povesti minunata for hranire prin cerboaica §i 'I arata<br />
§-i pe 11111 for Benoni.<br />
Atuncea sung Sijefre cu cornul sau i toti cavalerii,<br />
ce eratt la venatoare se stransera la pe§tera.<br />
Trimesera acasa sa-1 aduca haine potrivite §i cu<br />
mare alaiu se intoarsera cu toiii la cetatuia Sijefsburg<br />
Toaia lumea le e0a inainte spre intampinare. Impreuna<br />
cu Ghenoveva 0 cu Benoni veni §i cerboaica<br />
credincioasa. Iar pe Golo 11 scapa Ghenoveva de moarte<br />
0 it osandira numai la temnita pe viata. Cel doT gelair<br />
se calugarisera.'<br />
Legenda Ghenovevi, ce am rezumat-o aci, este una_<br />
dintr'un ciclu intins de legende paralele, in care nu-
GHENOVEYA 119<br />
mai o trdsurd sau alta e putin schimbata. A§a d. e :<br />
In legenda Orescenfiel, care se potrive§te cu legenda<br />
Ghenovevil pans la punctul cand gelatii fi dati drumul<br />
in pustie, in loc sa o omoare. Barbatul §i paratorul<br />
devin raio§i. Crescentia, care scapa, zide§te un<br />
spital unde tdmadlte§te raio§ii. Acolo vine §i barbatul<br />
ei impreund cu clevetitorul; dorind sa fie vindecaV trebuea<br />
fie-care sail marturiseasca pacatele §i ast-fel<br />
afla barbatul nevinovdtia femeei sale. Atunci §i femeea<br />
lui i-se face cunoscutd.<br />
Alta paralela este legenda lui Valentin fi Orson, legenda<br />
lui Octavian istoria Elenei etc Toate tractate<br />
mai pe larg de Graesse 1). Zacher 2) a cercetat le-<br />
genda Ghenovevei §i legendele paralele din punctul<br />
de vedere al mitologiei germane, §i a crezut sä recunoasca<br />
Inteansele o figura dinteaceasta mitologia,<br />
intocmai precum a fa'cut'o §i Simrock 8).<br />
Ceea-ce ne intereseaza insa pe not mai de aproape<br />
este, ea posedam in literatura romand o paraleld yestita<br />
la istoria Ghenovevei, §i inch. cu mult mai veche<br />
in literatura romand de cat aceasta din urma, cad.<br />
este deja de pe la sfdr§itul secolului al XVII. adica :<br />
Povestea pentra impeireiteasa fdrei frdnceyti ce<br />
Utica maOelal-sa metinele.<br />
Povestea aceasta ce o dam mai la vale in estract,<br />
face, parte din }Minunile Maicii Domnuluic unde este<br />
2) Sagenkreise pag. 277-287.<br />
2) Die Historie von der Pfalzgrtefin Genovefa. Koenigsberg<br />
1869.<br />
2) Deutsche Mythologie ed. 2 Bonn 1864 pag. 322.
120 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMAN'<br />
minunea a 11-a. Textul cel mai vechid se afla intr'un<br />
manuscript mixt al d-luT Eminescu din 1692.1) Despre<br />
alte manuscripte §i texte tiphrite, precum §i despre originalul<br />
duph care s'ah tradus ,Minunilec va fi vorba<br />
in literatura religioash. Dovada insh, ca povestea de<br />
fatA se bucura de o rhspandire mai mare, §i independenth<br />
de ,Minunile este, ca o regasim intr'un alt<br />
mancscript mixt de pela 17602) care coprinde diferite<br />
legende §i pove§tT. Acest manuscript e in posesiunea<br />
d-lui Tocilescu. Aci poarth titlul:<br />
,Poveste Joarte minienatei a eocoanii Marie7,<br />
rugcl-<br />
toare de Preacesta." Comparand aceste texte intre dansele,<br />
vedem eh amandouh all un izvor comun, darn<br />
sunt doua traducerT independente una de alta.<br />
lath ce ne spune aceasth poveste :<br />
,In iara frAnceasch era un imparat, care ramasese<br />
vhduv de muerea d'antaiu , cu care Meuse o fats<br />
foarte frumoasa, chreia 'I puse numele Mariea. Tara<br />
el se insura de lua a doua muere, mai frumoash Inca<br />
de cat cea d'antaid. Dar ea, cat era de frumoash la<br />
trup, atat era de grozavh la suflet, §i mai lAcuia lute-<br />
Ansa mozaviria draculuT, eh nu voia mhcar sh auzl<br />
de alta mai frumoash de cat ea. Deci ea vhzand pre<br />
Maria asa de frumoash, chuta sa o piarza.<br />
0 data se intampla imphratul sa meargh la o cetate<br />
pentru treaba lul, atunci chemh ea o slugh a eT credincioasa<br />
§i duph ce-ljura sa, faca duph voia eT, ii zise :<br />
'SA §tiT ea muerea cea d'antaia n'a fost cinstita, de a-<br />
1) Fol. 13-18.<br />
2) Fol. 57-63.
GHENOVEVA 121<br />
ceea §i fata aceasta face lucrurTnecuviincioase §i ru§ini<br />
fard seams, §i daca va trai mult, ea va face casa de<br />
ruOne. A§a dard to maine, sd o TeT §i sa o dud. la un<br />
loc pustid §i sd o omorT acolo ; iar semn in loc de marturie<br />
sa'mT aducl mainile el. lard sluga se fagadui sä<br />
&ea dupd voia eT.<br />
La miaza-noapte scula femeea aceea pe Maria §i i<br />
zise sa se primble puffin cu aces oameni, ea acuma<br />
va veni .i dansa. A§a o dusera departe intr'un loc<br />
pustiu; Maria Insa inkelese vicle§ugul, cad ea era din<br />
fire inteleapta Atunci ridica ea ochii calre ceriu i se<br />
ruga la Maica Precista sd o scape de acea nevoe, iara<br />
la oamenii aceT zise : nu vi-e fried, de D-zeu sd val.sa1,1;<br />
sange nevinovat? qi mai zicand §i alte cu lacrami,<br />
li se fdcu mild. de dansa .i o 15.sard, vie, dar mainele<br />
eT trebuird, sd-i be tae, cd.cl. ma§teha le ceruse spre<br />
semn ca au fdcut dupd porunca eT. Deci puse mainile<br />
pe o stalpare de copaciu §i-i le Ward cu md.estrie<br />
din incheeturi i be dusera impardtesil. lard sarmana<br />
Maria ramase acolo in pustie. cu boantele eT<br />
sangerande, i alts mangaere n'avea de cat numele<br />
Preacistel.<br />
In vremea aceea se intampla de e§i la vanatoare<br />
un flu de Boer mare bogat, §i nimeri In acele locuri.<br />
Auzind gla9u1 el, se apropia de dansa §i o ghsi intr'un<br />
hal a§a de jalnic. Mirandu-se de taerea mainilor .i de<br />
frumuseea eT, o Intrebara de pricina lucrulut lard<br />
ea nu raspunse nimica. Tanarul o lug la dansu a casa<br />
§i o Ingriji bine, §i o oblojira cu erbi in tot chipul ca<br />
sa se vindece.<br />
Feciorul acelui bogat o indragi Si se ruga de tathl-
122 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
sau sal lase sä se insoare cu dansa. Iar tata-sau raspunse<br />
:<br />
noT putem sa ;lam fata unul judecator mare<br />
i bogat. Dar data. vazu ca feciorul sau se .perde de<br />
dragostea feti se invoi §i el ; §i Pacura nunta.<br />
Iar imparatul tatal ei, petrecea in scarba mare, ne-<br />
§tind ce s'a facut cu fia-sa; ca imparateasa II spuse,<br />
cum ca a fugit pe ascuns intr'o noapte. DecI scrise<br />
impAratul la toti domni §i judecatori §i boeri sa vie<br />
sa facd alergare de cal', ca sa i se mai veseleasca.<br />
inima, sa nu-1 omoara scarba de tot. A§a veni porunca<br />
i la barbatul fetei §i plecd el in locul tatalui sau la<br />
curtea imparateasca. Pe tatal-sau insa. it ruga , sa-1<br />
dea de Oire indata ce va na§te cocoana lui copil.<br />
Iar data sosi el la curtea imparateasca, cu voia lui<br />
Dumnezeu facu atatea me§te.pguri §i vitejil la kind,<br />
cat toVi boeril vorbeau de dansul. Iara vicleana de<br />
Impardteasd it indragi §i chema o slug a lui §il intreba<br />
despre toate. Aya afla a este insurat §i ca are<br />
de nevasta o fata cu mainele Wale. Cum auzi de mainile<br />
taiate §i mai intrebandu-1 de chipul el, int,elese<br />
ca este fata imparatului pe care o credea moarta.<br />
In vremea aceea veni carte de la tatal cel batran,<br />
ca a facut nevasta lui doi cocoa Imparateasa darui<br />
pe slug cu multe daruri sa-1 dea eT cartea aceea ce<br />
va raspunde fiul. Ea scrise alta carte §i o pecetlui cu<br />
inelul pe care-1 furase sluga cu me§te§ug. In carte<br />
scria : sa omoare femeea §i cu ceT doT copil ndscAl,<br />
ca. nu sant aT lui; daca nu o va omora, nu va mai veni<br />
acolo.<br />
Iar dad, batranul vazu scrisoarea se miry foarte mult<br />
cu jale §i nu qtia ce sa faca §i se sfatui cu o sluga ere
GHENOVEVA 123<br />
dincioasa ce avea ; si ad aflat cu tale sa o due . acolo<br />
unde at gasit-o $i acolo sa o lase, sa o grijasca Dumnezed.<br />
Asa facura, si ea remase acolo nemangaiata cu<br />
multa jale si cu multa scarba. Acolo vazu o carare si<br />
se lua pe dansa pan. cand ajunse la o pesterd; in pegterea<br />
lacuia un pustnic, care 'I lasa locul sad si se<br />
muta intr'o alta pesterd, Tar el o hrania cu erburi §i<br />
radacini ce strangea.<br />
i trecu cata-va vreme si se intoarse barbatul ei<br />
acasa; si data u spusera, el planse cu amar,, §i dupd<br />
aceea lua singile sa o caute unde ad lasat-o. In noaptea<br />
aceea se ardtd Maica Domnului in vis femeei acelea<br />
si i zise : maine vine barbatul tad §i acuma se ispravesc<br />
tote nevoile tale. Iara ea se rug de Maica<br />
Domnului §i redobandi si mainile Mate.<br />
A doua zi o regasi barbatul eT si o duse acasd.<br />
Atuncea ea spuse tine este §i cum a ajuns in pustietate.<br />
Tara incepurd s. caute si pricina cu scrisorile si<br />
aflara tot viclesugul mastehil.<br />
Apoi trimisera carte la tatAl, imparatul §i purcesera<br />
si eT in Sara franceasca. Sosind la tara lor, le esi inainte<br />
insusi imparatul. Iar spurcata de muere a imparatului<br />
se ascunse, dar o aflara, o scoasera afara si o arsera<br />
in mijlocul cettitii. Dupa aceea incorona imparatul pe<br />
ginerile sad de imparat. Iar ziva scaparil feteT de imparat<br />
facurd praznic mare Maicai Preciste. `<br />
Aceasta poveste e una din multiplele variante reprezintate<br />
printr'o sums de povesti §i chiar de basme<br />
in multe literaturi. Cat ne priveste pe noT, posedam in<br />
literatura romana, cate-va basme cart se apropie mai<br />
mult sad mal putin de legenda de NA. Se intelege ca
124 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
unele trasaturi sant schimbate qi ast-fel se aseamana<br />
un basm cu cloud sail trei variante a legendel originale.<br />
A§a d. e. un basm inedit comunicat noue de d. Ispirescu<br />
al Oriui coprins e cel urmator :<br />
,Un imparat ramaind vaduv, vrea sa is pe ins4<br />
fata lui de nevasta. Fata nu voi sa asculte de vorbele<br />
lui §i fugi ; imparatul puse de o prinsera, §i i Mia mainele,<br />
crezand ca ast-fel nu va.mal putea fugi. Dar fata<br />
de imparat totu§I fugi imbracata intr'o piele de urs.<br />
Strajerft until alt imparat o prinsera cand fura fructe<br />
din gradina imparateasca. Feciorul de imparat o indrage0e<br />
§i o is de nevasta.<br />
Atuncea e chemat la razboid, i pleaca. In vremea<br />
aceea nascu femeea lui un copil §i un sol vine cu o<br />
carte sa o vesteascd barbatulut Imparatul afla ca fata<br />
lui e nevasta tandrulul, schimbd scrisoarea, ca a nriscut<br />
un c'Wl; de asemenea schimbd raspunsul bun,<br />
intr'unu Mu, ca femeea cu copilul 0, fie ar0. In loc de<br />
a o arde il dau drumul, ca in legendd. Pe drum ajunge<br />
la o apd §i voe§te sa spele pe copilul el ; cand it spald,<br />
cade copilul in apa ; atuncea stetea de altd parte un<br />
om bdIranpasarni-te ca. era D-zeta 0 el II zise sa<br />
bage boantele in apa. In minutul acela II crescura mainile<br />
0 scoase i copilul. Pe copilul it darui D-zea cu<br />
darn! ca tot ce o voi sa i se implineasca. Plecand de<br />
acolo mai departe , ajunge la o ma mare, acolo II<br />
ese inainte o femeea mare §i frumoasa §i i zice ca palatul<br />
§i tot ce e inlauntru e pentru dansa. Acolo *ade<br />
pana cand o gase0e barbatul. Abia atuncia afla ca e<br />
fata ImparatuluI §i'l pedepse0e pentru nelegiurea sa."<br />
Restul basmului: care vorbe0e de modul cum s'a fo-
GHENOVEVA 125<br />
losit copilul de darul ce i-a dat D-zed , nu ne intereseaza<br />
aci, si-1 trecem.<br />
Precum se vede a luat tatal fetei locul 2numei vitrige,<br />
alt-fel basmul este aproape identic cu legenda. Prin<br />
inlocuirea mumei vitrege cu tatal, se apropie basmul<br />
de povestea : Elena, fata imparatului din Tarigrad 1)<br />
In basmul band can din colectiunea fra(ilor Schott<br />
(No. 16) se gaseste o alts, varianta aceleasi legende.<br />
Fata fuge de un petitor, care e fiul unui vrajitor mare,<br />
si acest vrajitor i face marl nevoi, schimband scrisorile<br />
si cauzdndu-i si alte nenorociri.<br />
0 paraleld, intocmal cu basmul cel d'antaid este<br />
basmul german : ,Fata fard main` 2). Grimm mai<br />
compara basme italiane, germane, serbesti 8), etc. La<br />
aceste mal addogdm basmul rusesc din colectiunea luT<br />
Afanasiev 4), intitulat asemenea: ,Cosorucice : ,Fata<br />
cu mainele taiate.'<br />
-,--ooXKoo-..--<br />
9 Paralele v. Dunlop-Liebrecht, pag. 265-266. Alto paralele<br />
mult mai desvoltate impreunil cu comparatiunea povestilor qi legendelor<br />
intro dansele v. V. d. Hagen, Gesammtabentheuer vol.<br />
III, pag. CLIVCLXII.<br />
2) Grimm No. 31.<br />
8j Grimm, vol. III, pag. 57-60.<br />
4) A. N. Afanasiev, narodnyla ruskria skazki III Moscva 1873 p.<br />
31-41, No. 159 treT varifulte ; parade vezb vol. IV p. 368-377.
ILIODOR<br />
Primul roman din anticitate, ce s'a mantinut. OM in<br />
zilele noastre e acela scris de Heliodor, episcopul de Tricca<br />
in Thesalia, care poart5. numele de : ,Aethiopica.4<br />
In realitate an precedat mai multe romane opulu! lul<br />
Heliodor; asa:: povestirile milesice ale lul Aristides (ca<br />
90 inainte de Chr.) ,povestirile curioase de dincolo de<br />
Thule' de Antonias Digenes in care se trateazA. de<br />
Dinias cu amorul luT Derkyllis. Babylonica sau povestirile<br />
din Babylon de lamblirhus etc. Ins, aeeste<br />
romane s'au perdut in intregul lor, numal un estract<br />
foarte scurt s'a pi strat de catre Photius in Bibliotheca<br />
sa. Aproape 200 de anT dupg Iamblichus si de sigur<br />
mai mult sau mai putin influentat de dansu si de predecesoril<br />
s61, compune Heliodor romanul intitulat<br />
,Aethiopicac a &drill coprins este cel urmator :<br />
,Regina EthiopieT naste o fata alb5. §i o espune intr'un<br />
loc desert, legand un inel pe brat,u1 el i o legA-<br />
tura ce continea originea eT. Gtisita de Sisimithres,<br />
acel copil lade la dansu sapte anT, dupe, care 11 Ta cu<br />
sine la Egipt. Acolo el pred& fata aceea lul Charicles,<br />
un preot deltic, care iT da-si numele sAu<br />
: Chariclea §i
ILIODOR 127<br />
o destineaza nepotulul sou, anume Alkamenes. Chariclea<br />
insa se intalneste in templu de la Delfi cu Theagenes<br />
si se amurezeaza de dansul. Calasiris un preot<br />
egiptean si prietin lui Charicles care se afla atuncea<br />
la De lfi, capita porunca lul Apollo prin vis de a se intoarce<br />
in Egipt impreuna cu Chariclea si Theagenes.<br />
Corabia e prinsa de corsarT si capitanul for vrea sa is<br />
pe Chariclea de sotie. Ajunsi la tdrmul egiptean, Calasiris<br />
atata. vrajba /titre corsarT si ei se omoara intre<br />
dansiT ; atunci Chariclea impreuna cu Theagenes sant<br />
prinsi de niste bandiV egipteni si dusI intr'un ostrov.<br />
De acolo e/ scaph, cad unu Nausicles ocuph acel o-<br />
strov si omoara pe banditii, cari II furasera lubita<br />
luT.<br />
Theagenes insa cade in mainile Egiptenilor, cari it trimet<br />
la Persia, si Nausicles preda Chariclea lul Calasiris<br />
care o recunoscuse. In fine dupa multe intamplari<br />
sant prim/ amandoT de catre Hydaspes regele Eihio-<br />
pilor, care vrea sä<br />
jertfeasch. pe Theagenes, soareluT si<br />
pe Chariclea, luneT, atund se afla legatura ce legase<br />
muma CharieleT pe braW1 of si se reeunoaste ca ea<br />
este insusi fata luT, Hydaspes. Sisimithres si Charicles<br />
earl ajung acolo dupe, ce o cautasera prin toata<br />
lumea, dovedesc faptul in acel moment cum s'a petrecut<br />
si ca. el o an crescut : si ast-fel Theagenes si<br />
Chariclea scapa din toate primejdiile si ajung la unirea<br />
doritac.<br />
Romanul lul Heliodor a avut o influent, imensa asupra<br />
romanului modern, in special asupra romanului<br />
eroic. Modal cum se descopera origina eroinei s'a imitat<br />
de Guzrini in ,Pastor lido'. Durat l'a dramatisat<br />
(1762). Editia cea d'antaia greceasca s'a Meat in anul
128 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
1535 laBasel dupe un manuscript furat de care un soldat<br />
din biblioteca 1111 Mathias Corvin din Pesta. A fost<br />
apoI Inca des tiparit §i tradus in limba franceza, engleza,<br />
germane etc. 1)<br />
In limba romana a fost tradus Inca de pe la mijlocuI<br />
secoluluT trecut si cam des citit. Dar totRI nu s'a bu-<br />
curat de Maa popularitate, ca toate cele alte card ce<br />
am pomenit pane aci. D. Eminescu poseda doua manuscripte<br />
de pe la sfar§itul secolului XVIII, Invederat copit<br />
dupe originale mat vechi; tot a§a poseda §i biblioteca<br />
centrala un manuscript din 1773 §i d. Tocilescu<br />
un altul de la 1785 dar toate incomplecte, ceea ce ne<br />
demonstrk 0, era o carte mat raspandita.<br />
Influenta acestul roman vast, care coprinde 10 call,<br />
este foarte mica ; volumul lul opria o rb.spandire mar<br />
mare pe cata vreme nu circula de cat prin scris.<br />
Ce e curios de a observa este ea romanul a capatat<br />
la romani titlul autorulut salt aliodor.`<br />
pe cand s'a<br />
perdut cu totul adevaratul titlu ,Ethiopice sa ,povestirt<br />
ethiopice.<br />
Judecand dupe transformarea ce a pAit §i dupl<br />
multimea relative de manuscripte ce se gasesc se pare<br />
ca a fost mat populara lstoria lui bilerot a Antusei.<br />
I) Dun lop-Liebrecht p. 8 urm.
FILEROT SI ANTUSA<br />
Din acest romans avem doul editiunT sa15 mg bine<br />
doul entracte schimonosite, fie care din aceV.1 dol editorl,<br />
indreptatorl pretind §i dreptul Si onoarea de autor<br />
adicA : Campiniu1) §i Ecaterina Jantil, 2) amandoT<br />
(cea din urnil, este o damA) spun el ad vazut §i eT un<br />
manuscript vechiti, dar eT fats prefAcut, §i inteadevar<br />
Pad<br />
prefdcut.<br />
Originar ni se pare identic cu Erotocrit, compus<br />
grece§te in versurT de Vincenzo Cornaro intre 1630<br />
1650 de unde Noul Erotocrit" al lul Dionisie Fotino,<br />
prelucrat romane§te de Anton Pann.<br />
Aci persoanele principale port numele de : Eracle :<br />
ImpAratul Atenii. Artemis : imparateasa, Areti: fiica<br />
lor. Pezostrat, ministru politic al imparatuluT. Erotocrit<br />
fiul lui Pezostrat §i amurezul Areti. Tot ap. §i<br />
in Erotocritul luT Carnaro. D. Eminescu posede un<br />
fragment manuscript dintr'o traductiune romans, de<br />
la 1812 intitulata : Istoria Aretusii §i a imparatuluT<br />
1) Filerot §i Antusa, Braila 1875.<br />
2) Filerot Pi Antusa, Buzau 1878.<br />
Ga ter, lit. pop. rom. 9
130 LITE<strong>RA</strong>TURL POPULARI ROMANI<br />
Irac lie tatitl sail, a lui Ierotocrit §i-a lui Pezostrat, tatgluT<br />
sail vizirului.."<br />
Alte 2 manuscripte din Jerotocrit" de pe la 1800<br />
*i 1818 posedg Biblioteca centra15. din Bucure§ti;<br />
singura diferinta intre A. Pann §i aceste manuscripte<br />
este ca Areti sung la aceste din urma mai corect :<br />
Arethusa.<br />
In povestea noastrb. se vede ca s'a fg.eut Filerot,<br />
din Erotocrit §i din Arethusa : Antusa. Tata' el se<br />
chiama : Periandru, muma Eftali (Efali) iar fatal lui<br />
Filerot : Agaton. Coprinsul rumantulur : Filarot §i<br />
Antusa" pe semm este cel urmgtor ,Filerot se amorezeazg.<br />
de Antusa (cu care insa se poate vorbi numai<br />
prin gratiele ce despart casa lui de palatul impgrgtesc).<br />
La vanatoare urmarind o ciuth ajunge in<br />
fine intr'o #ar. departata ; spalandu-se cu o apg se<br />
transforms intr'un harap si supt forma aceasta revine<br />
la Antusa. Aceasta se imbolnavise de dragostea lui<br />
Filerot, §i zicand el, a e vraciu II comunica cg s'a in-<br />
Mina cu &Ansi.' in larile departatq; Si. cu mijlocul acesta<br />
o insgnatovaza. Apoi plead. necunoseut in tara Per§ilor,<br />
acolo devine generalul armatei, insa comandat<br />
in contra Grecilor trece el in partea for §i scapg pe<br />
Periandru. Dupg aceea este trimes ins41 in contra<br />
Per§ilor. Pe vremea aceea trimite regele Periandru la<br />
regele Agesilas, propuindu'i fata lui pentru Andracus.<br />
Cum OA Filerot de aceasta, crezu el este cu consimtimantul<br />
Antusi §i furi§andu-se de vederea armater,<br />
disparu. Aretusa auzind aceasta fugi asemenea Si<br />
se ascunse intr'o mangstire". Aceasta este recenziunea<br />
cea mai noul, cea de Jantil.<br />
,
FILEROT SI ANTUSA 131<br />
Editiunea lui Campiniu 1) are un alt sfar§it §i adica:<br />
Filerot trim ese pe un prieten al lui sa peteasca pe<br />
Antusa de la fatal ei. Acesta infuriat it surghiunWe<br />
.i pe Antusa o inchide in temnita. MO o vreme oare<br />
care yin mai multi fii de imparati si o petesc pe ea,<br />
Filerot care alla ca regele it rechiemase, vine tot in<br />
forma de harap, se lupta cu inimicii regelui, apol cu<br />
petitorii §i IT birue§te pe toti, i capata pe Antusa.<br />
Afara de aceste editiuni tiparite, not mai cunoastem<br />
doua manuscripte despre : Istoria lui Filerot fi<br />
Antuseic unu al nostru de la 1826, §i altul al d-lui Ispirescu<br />
de pe la 1837. Deosebirea intre aceste manuscripte<br />
*i tiparul este ca manuscriptele sant mull mai<br />
desvoltate §i ca alterneaza proza §i poezia. Actiunea<br />
e descrisa in proza, ear simtimintele, dialoguri *i serisoli<br />
sant in forma poetica.<br />
In Erotocritul lui Anton Pann si actiunea a fost<br />
prelucrata in versuri, coprinsul este asemenea cu Filerot<br />
2).<br />
--....-.....4313x"..0--<br />
1) Braila 1857.<br />
2) Sibiiu 1837, ed. 2-a ibid, 1867.
D<strong>RA</strong>CUL SI FEMEEA<br />
In cercul cercetarilor de fala intra §i cartea intitulath'<br />
:<br />
,Dracul si femeea sag' roman gait sub peruca unui<br />
holtelu balra'n," ed. I. 1851 ed. 2-a Ia$1 1857. NoT avem<br />
aci o traductiune, sail mai bine o prelucrare, a<br />
vestitei opere a lui Machiavelli ,Belphagor", tiparita<br />
la 1543, adica 18 ani dupa moartea autorulul. Se pare<br />
insa, ca el insu§i n'a facut alt-ceva decat a scoate aceasta<br />
poveste dintr'un manuscript latinesc , perdut<br />
acuma 1).<br />
Rezumatul in scurt este cel urmator :<br />
Multe suflete barba'tWI se pogoara in Tad cu tanguire<br />
amara, ca femeile for silit sa paraseasca lumea<br />
Fara vreme §i O. se pogoare in lad.<br />
Minos §i cu Radamant impreuna cu Pluto vrand sa<br />
hotareasca cu toata dreptatea aceastil pricina, au aflat<br />
cu tale sa trimita pe una din slugile Tartorulul sa<br />
mearga in lume i sa la cea mai deplina §i negre§ita<br />
1) V. Dunlop-Liebrecht pag. 273 urm.
D<strong>RA</strong>M, BSI FEMEEA 133<br />
tiinta. Sol. lii all cazut pe Beelfegor, §i el a cerut sa i<br />
se dea o sumo insemnata, cu care viind in lume in<br />
chip ba'rbatesc, sa se insoare 0 dupa trecere de 10 ani<br />
a. moara, §i sa se intoarca in fad, dar cata vreme va<br />
sta in lume sa fie supus la toate patimele omene01.<br />
Beelfegor se insoara, §i o pa4e§te rau , incat nu mai<br />
poate sa a§tepte eel 10 an! hotarali §i se intoarceinainte<br />
de soroc lalad, unde incredinteaza pe sfetnicil eel<br />
marl', prin viu grail, ca mare dreptate au acele suflete<br />
ce lipa §i striga.' Paul aci povestea romaneasca ;<br />
e mai mull sail mai put,in o satira in contra femeilor.<br />
Originalele mai as o continuare hazlie; cad dracul<br />
scapat printr'un tAran de nevasta lut, spre rasplata<br />
IT fagadue0e dracul ca va intra in fata unui boer §i nu<br />
va e0 decat in urma poruncel date de laran, pentru<br />
care acesta va fi bine platit de catre tatal fetei. A§a §i<br />
facu. Dracul e§ind de la acea fata intra in fata imparatului,<br />
§i imparatul poruncete 1.aranului sa scoata pe<br />
dracu din fata, daca nu it va pedepsi rau. Taranul se<br />
puse mai intalu pe rugat , dar dracu nu voia sa §tie<br />
nimica de aceasta ; atunci se prefacu -(aranul .i veni<br />
in fuga mare strigand speriat catre dracu : fugi! ca<br />
to cauta femeea ta.' Cum auzi dracul de femeea, e0<br />
ca fulgerul din fata §i intr'o clipa se facu nevazut.c<br />
Prototipul acestei poveti este indic. Benfey, care<br />
l'a' regasit in cucasaptoti adica In ,,povestirile unui<br />
papagal', a urrnarit aceasta tema prin toate literaturile<br />
aratand cum s'a transformatincetu cu incetu, pana<br />
cand a devenit basm. 1)<br />
1) Pantachatantra I pag. 519-534.
134 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMAN/<br />
lath acuma si un'basmu roman cules din districtul<br />
Prahova, care s'a nhscut dinteaceasth poveste. Cludat<br />
este eh, .Arhanyhelul Mihail a luat locul diavolului, se<br />
vede din cauza rolului, ce i se atribue, adica de a lua<br />
sufletele oamenilor, ceea ce nu se potriveste cu atributiunile<br />
diavolului, duph inchipuirea poporului.<br />
Peicaniile Arhangltelului Mihail 1).<br />
Se zice ca Sf. Arhanghelti Mihail trhia o data pe<br />
ptimant. P'atuncea era si el ca toti oarnenii cu slabi-<br />
clunile lor. Cand ajunse flactiiandru, simti ca-T tache<br />
inima dupa. o fetita tanArh, cu fata alba ca zhpada, cu<br />
obrajil rurneni ca cireasa, cu cosita neagra ca pana<br />
corbulul si cu ochisorif ca mura campului.<br />
Frumoasa fetita nu se arata nesimtitoare la ochit<br />
dulci ce-i fticea Mihalh (asa se numea sf. Arhanghel<br />
p'atuncea, pentru a nu era inch sfant) si on de Ole<br />
on it vedea trecand de vale, se facea ca nu-i aph in<br />
coafh si da fuga la fantana, unde Mihalti manta la fa-<br />
gnri dupa gurita ei.<br />
Azi asa, maine asa, o dusera ei cat o &sera; pant<br />
ce dragostea for incepu sa sbarnhie pe la urechile<br />
sAtenilor, si de ! gurele rele, cand n'at de lucru, scot<br />
fel de fel de vorbe.<br />
Mihaiu, ca sh lash din gura lumii, fheu ce facu, ca<br />
fata era mai bogata decat el si o lua de nevasth pe<br />
Stancuta, ca asa se chema drtiguta lui.<br />
Acuma el credea ea are sh fie eel mai fericit °in<br />
din lume; dar omul una se gandeste si alta nemereste<br />
:<br />
Mierea Staneutei de denainl ea nuntel, duph cu-<br />
1) Th. A. Gesticone in Columna Ini Trojan 1882 pag. 522 -- 524.
D<strong>RA</strong>CUL 1 FEMEEA 135<br />
nunie se prefticu in fiere otrhvith, din vita bland& ajunse<br />
scorpia afurisith. Bietul Mihaiu nu mai putea<br />
sh-1 intre in voie : zise el Nils , ea zicea cea ; zise el<br />
cea, ea zicea hais; zicea el tunsh, ea zicea rash; zicea<br />
el rash, eatunsh; ha rata, ba rAtoiu si asa mai incolo.<br />
Cu toate astea el suferia tot fares sh zich o singurii<br />
vorba ; lama si V vedea de treabh. DumnezeA vazhnd<br />
marea lui rabdare it facu slant $i it inshrcina ca sh is<br />
sufletele oamenilor.<br />
Cu toath sfintenia lui, tot n'a putut sh scape de railtatea<br />
nevestei. Ar fi vrut sti-I is suffetul, dar nu 'I da<br />
voe Cel de sus.<br />
0 duse el, cat o duse ; dar clack' vazu si vazu se<br />
sculh intr'o zi de dimineath, luh. zeghea la spinare,<br />
puse mamaliga in traisth si 'si Ma lumea in cap.<br />
Merse, merse zi de yard phnh in sears, si ajunse<br />
de'naintea unui bordeiti, unde Wu in uses,.<br />
Cine 'I ? intreba un glas din nauntru.<br />
Om bun, raspunse el d'afarh. N'avu sh asteple<br />
mult, ca usa bordeitilui se deschise si un biet muncitor<br />
it pofti in nhuntru si '1 ospati si '1 gAsdui. Omul era<br />
vesel, ch nevasta II fhcuse un copilas frumos ca un biijoras.<br />
La mash, din una din alta, ajunse vorba si la nay.<br />
A tune! sf. Arhanghel ceru sti. '1 boteze el copilul.<br />
Omul primi cu bucurih, mai cu seams, dupes, ce aflh ca,<br />
nasul e glint, pentru ch. sf. Arhangel if spuse tot ce<br />
phtise si cum se Meuse slant.<br />
A doua zi mersera la biserich. de botezara copilul<br />
si II pusera numele Ionich. Dupes ce se intoarsera acash.,<br />
intinsera masa mare, se pusera math imprejur,
136 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
bg.'ura si se ospatarg, pang. seara, pana. ce Tesira steleje<br />
pe cer, cand se dusera sa se culce.<br />
Ca dar de botez. dupti obiceid, sf. Arhangel Mihail<br />
it tacu doftor si 'i dete o sticlut,a, zicandu-I : cand te-o<br />
chiema la vr'un bolnav sA stiff ca ed sant acolo mai<br />
din nainte. Cum vei infra in casa sa te uit,i la mine ;<br />
si daca me-I vedea la capul bolnavului, sA stiff ca nu<br />
'I scapare, iar daca me-I vedea la picioare, sa-T<br />
dal<br />
trei picaturi din stichrta., si se face bine intr'o clipeala.<br />
Cu mestesugul gsta de doftor, Ioniea se vesti peste<br />
noua, tari si peste noua marl, asa ca vestea luT ajunse<br />
pan& la Crakimparat , care zacea de nouA ani si<br />
care chemase pe 'WV vracii si toate babele din lume<br />
fara nicl un toles.<br />
Auzind Cral-imparat de ast doftor nasdravan, care<br />
spunea curat de la inceput de-T scApare on nu, it<br />
chema si pe el.<br />
Cum ajunse acolo imparatul ii zise :<br />
Iaca, dad, me-I scapa, iii dad jumatate din imparMia<br />
mea; Tar de nu, unde-ti sta talpile picIoarelor,<br />
'tko sta capul.<br />
Sarmanul Ionica o sfecli pentru ca vazuse pe nasusau<br />
stand greceste la capul imparatulul. Dar in primejdea<br />
in care se afla, ii veni ceva in minte. S'apropie<br />
de Sf. Arhanghel si ii zise : Sfinte nasule, te cauta<br />
nevasta, e la poartg,<br />
Sfantul Arhanghel, cum auzi de nevasta, o lua la<br />
sanatoasa, lasand in pace pe imparat, care se si facu<br />
sanatos, numal de cat si Ionica se intoarse acasa incarcat<br />
de daruri.<br />
Incalecal pe o sea si vg, spusal asa.`
D<strong>RA</strong>M 1 FEMEEA 137<br />
Un basm analog intitulat : Cum a inalbit femeea<br />
pe dracu` a publicat d. Baican , daca nu ne in§elam<br />
in ,Timpul( pe anul 1882.<br />
Intre proverbele romkne avem : Femeea a imbatanit<br />
pe dracu, cu descretirea unui fir de par" ; bas -<br />
mul care a dat na§tere la acest proverb, §i care sta in<br />
oare-care legatura cu povestea de fat,a, , a fost cules<br />
asemenea de d. Baicanu ; dar e inedit pana acuma. In<br />
toate aceste basme joaca dracul un rol pasiv fata cu<br />
femeile.
FLOAREA DARURILOR<br />
tiparita in Snagov la 1700 cu indemnarea §i cheltuIala<br />
dumnealul Constantin paharnicul-Sarachin, sins<br />
Gheorghie dohtorul Criteanul." Precum spune traducatorul,<br />
el s'a slit* de un manuscript grecese gasit in<br />
muntele Athos. De o fi a..,a nu §tim, dar atata §tim ca<br />
este o traducere directa din ,'AVIO; ICON; xxprrtov" tiparit<br />
la Venetia 1675, care cartea singura precum se vede<br />
e scoasa dintr'o carte italiana : Fior di virtu." Cartea,<br />
tiparita pentru a 2-a oara la 1703; ed 3-a 1834 1) coprinde<br />
35 de capitole asupra patimelor omene§tI impartite<br />
ast-fel, ca. dupa o virtute urmeaza vitiul corespunzator,<br />
a§a cap. 1, despre drayoste ; cap. 2 Pdcatul<br />
pizrnii, care Taste improtiv dragosteT, etc, §i coprinde<br />
vorbe §i pilde scoase din autoril vechi greeT §i roman'<br />
precum si<br />
din Biblia §i din operile parintilor Bisericei.<br />
Pe langa aceasta aduce autorul mai. la fie-care capitol<br />
cate un exemplu din istoria animalelor, care arata invederat<br />
di a fost scos din Physiologus.<br />
1) Iarcu. Bibliogr. pag 158.
.<br />
FLOAREA DARURILOR 139<br />
Acest Physiologus este maT vechiu in literatura romans,<br />
caci se intrebuinteaza §i de Neagoe Voda fury<br />
insa a'l mind; ceea ce vorbWe pentru respandirea luT<br />
§i pe aci in tan!". Panaacuma n'am retOt de a ghsi un<br />
manuscript relativ la aceasta. Physiologus, cartea cea<br />
mai favorisata de biserich', este de sigur de origine<br />
egipteanh si elenistich. Deja in secolul al V-lea a<br />
lost trades in limba etiopica 1). Tot asa de timpuriu<br />
it gasim in cele alte limb( orientale 1) §i apol respandit<br />
peste toata Europa. Physiologus nu este altveva<br />
de cat o descriere mitica despre viata animalelor;<br />
basmele acestea privitoare la viata animalelor<br />
au fort, dupa aceea comentate in mod mistico-alegoric<br />
§i a§a inalnim in cartea lul Neagoe Voda 3) o pilda<br />
asupra sarpelui, care se roaga la D-zeta sa vaza chip<br />
de om, lar cand it vede isi ascunde capul sa nu fie<br />
zdrobit, cad( numal aceasta if produce moartea; a<br />
doua pi'di asupra porumbulul, care inainte de a inghiti<br />
grauntul, prive;de daca nu cumva se lasa uliul pe dan-<br />
sot, si ast-fel se slrajueste pine ; pilda a treia este pentru<br />
strutocamil. care cloce0e oauale numal prin privire<br />
neincetath cu ochi(, dupa ce le -a bagat mai 'nainte in<br />
aph; far daca '§I deslipe§te °cliff vine aspida §i suflrt<br />
spre dansele 8i strica astfel oauale cu duhul el'. Asa<br />
trehue sh fie si omul priveghetor si cu buns paza in<br />
potriva suflarei Satanel.<br />
Se poate ca in invataturile lul Neagoe Voda sa fi in-<br />
6<br />
Editat de Hommel, Lpzg. 1877.<br />
2) Land : anecdote syriaca, vol. V.<br />
3) Inv6tAturile.. Pag. 193-196.
140<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMANA<br />
trat aceste basme din Physiologus prelucrat de Sf.<br />
Chrysostom.<br />
De alta parte este Floarea Darurilor` foarte interesanta<br />
prinpovestile ce contine. Ca izvor autorul insemneaza:<br />
Biblia, otecinic (adica pateric, vietile sfintilorpustnicI)<br />
si istoriile Bantu 14 adica Gesta Romanorum,<br />
pe cari le am pomenit destul de des panel acuma.<br />
Din maximele si sententele coprinse in Floarea darurilor,<br />
dam entracte cu ocaziunea proverbelor. Aci<br />
insa ne vom margini la caste va esemple ca specimene<br />
din Physiologus §i din povestile coprinse in aceasta<br />
carte. Asa d. e citatul cel d'antaiu : 1)<br />
,Deci dragostea aceasta poate sa o aseamene nestine<br />
unit pasari ce-i zic: Calandrinonrs, carea are aciasta<br />
fire intru sine, ca deaca o aduca inaintea bolnavuluT<br />
, si Taste ca sa moara. de acea boala intoarce<br />
capul et, si nu-la veade, Tara deaca Taste ca sa se<br />
scoale bolnavulti, ila veade, si toata boala lase dinteansula.<br />
'<br />
Alt esemplu este : 2)<br />
-, i potI sit aseameni nemilostivirea : Vasiliscului,<br />
carele junghe pre ointi si-1 omoara, numal cu vederea<br />
Jul; si nu-i Taste nice odinioara mild, pentru ca deaca<br />
nu afla pre cine-va sa-1 poata otravi, numal cu suflarea<br />
luT face pre copaci de sa usuca, si frunzele carele<br />
sant inprejura sa usuca, atata Taste de otravita." Aceasta<br />
credinta o regasim deja in Plinius. 3)<br />
1) Fol. 2'<br />
3) Fol. 24<br />
3) Historia naturalis VIII c. 33. 1.
FLOAREA DARIMILOR 141<br />
Sfar0m estractele din Physiologus cu vestita legenda<br />
despre ,Finix< 1).<br />
potT ca sa aseameni daruluT intarireT, pre o pa-<br />
Are cariea 11 zicA ,finie , carea traeaste 300 §i 15<br />
ani. i deaca vede ca au inbatranitu si au slabit aduna<br />
ni0e lemnivare mirositoare, 0-9<br />
zidealte cuibu,<br />
i intra intrInsukl, sta de'naintea soarelul §i-o bate<br />
atata intr'aripile lul, catu face focu din arderea soa-<br />
relUT si din baterea aripilora lul. Iara acea pasare<br />
Taste atata de intaritfi, cat nicT o data nu sa clatea0e,<br />
ce mai vartosa sa lasa de arde, pentru ea stie din fire,<br />
ca va sa intinereasca. plinindu-sa 9 zile sa nate<br />
dintr'aeea materie a trupuluT lui unU viearme, sicreaste<br />
pre 'nceta pre 'ncet, i atunce face aripT, Si sa face<br />
pasare. i nu mai Taste in lume altul fara numai unul."<br />
Legenda finixului( este din cea mai adanca yechime.<br />
In tocmai asa se &este in Physiologus etiopic<br />
din sec. V 2) .i in cel corespunzator siriac si arab 8).<br />
Dar cu 9 secole mai inainte, adica in secolul al IV.' inaintea<br />
erei v. se pomenete fenixul de care Antiphanes<br />
din Rodus (Ca 340 a. e. v.) De aci apol in scrierile<br />
lui Aelian 4) si Aristoteles 6), ba chiar Herodot 6)<br />
2) Fol. 59-a urm.<br />
2) Ed. Hommel cap. 7 pag. 62. Introducerea pag. XXXIX<br />
No. 19.<br />
3) Land. 1. c. c. 29. v. anotatiunile pe pag. 154.<br />
4) Nat Anim VI, 58<br />
5 Histor. Anim IX, 13<br />
6) Cartea II c 73.
142 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMAN'<br />
§i Horapolon o pomenesc de a dreptu ca o credin0.<br />
egipteana.<br />
Din aceasta literature a ajuns la Romani, la Tacitus,<br />
Pomponius Me la eth. §i apol la toate popoarele<br />
europene. In special e de observat, ea aceasta legenda<br />
a fost foarte frumos potrivita de care chir Grigorie<br />
episcopul Arge§uluI, cu renav erea poporului Romans ).<br />
Ne ajung aceste esemple din Physiologus ; acuma<br />
cate-va pove§ti, marginindu-ne la una sau done Mai<br />
importante.<br />
,Pentru darul direptatii. s) Spun la otdeInic, ca era<br />
un lacuitoril in pustie, carele facu multa vreme in sahastriea<br />
lig, §i avand o koala foarte mare, carea nu<br />
putea nici cum sa o tamadueasca , incepu a sa jalui<br />
catra Dumnezeu ; Si una ingerti al DomnuluT veni in<br />
chip de calugar §i zise sahastrului : vino cu mine pentru<br />
ca D-zeu va sa-0 arat din judecatile luT ceale ascunse.<br />
Si luo pre sihastru intr.() case, intru carea era<br />
multime de banT, si ingerul iT fura si-i<br />
duse inlealta<br />
case, §i-I lase de supra portA unul °mu saracii, carele<br />
pierduse in mare tot, orl ce avusease in lume. Atunce-1<br />
duse intealta case .i junghe un copil mica, carele<br />
era in leagan ; .i vazand sihastrul aciasta, vru sä<br />
se ducd de la dinsul, socotind ca, ingeruld au fost diavol;<br />
atunce indata g zise lul ingerul: a§teapta. §i eu<br />
itT voiu spune lucrul.carele am facut. Pentru furatul<br />
banilor Taste aciasta: acela al cul an fost bang '§-au<br />
1) Hieroglyph. II, 57<br />
2) Loghica. Bucur. 1826 pag. 16-17.<br />
2) Fol. a41--43-a.
FLOAREA DARURILOR 143<br />
vilndutU tote ce all avutil in lume, ca sa le dea until<br />
ucightorTu, ca sh Caca rhsplhtire acelor ce all ucisil<br />
pre tats -shu ; si de 'I as fi lasat sa fie fAcut, ar fi fosttt<br />
in tot satul amestecatura si mare rau si ard fi murit<br />
multi, ce pentru ca sa taiu raid si pentru ca sa intorcu<br />
pre acesta sh inch bine, i-amd luat banil, pentru<br />
ca deaca va vedea ca ramane asa sarac, va intra<br />
intr'o mantistire, gi -g va spasi sufletul luT. 'lard pricina<br />
pentru carea am lasatu banil la acea poarth, Taste a-<br />
ciasta : acela carele sadea in casa aceea 's-au pierdut<br />
in mare tot ce au avut in lume ; si el din oceini,a Jul<br />
an vrutil sa mearga sa se spanzure. Direptit aciasta<br />
i-amd lasatd banil ca sa -T afle sit nu se spanzure. Iara<br />
pricina pentru carea am junghiatu copilul, Taste aciasta:<br />
fatal acestul copil Mem milostenie pentru dragostea<br />
luI Dumnezhu; Tara de cand au facut pre acest<br />
copild, au lasatu milosteniea, si s'au data in Tubirea<br />
de argintd, si in naphstuiri si intro toate rhuthtile lumil,<br />
dreptd aceasta i-am junghiatii copilnl luT, pentru<br />
ca sa se intoarch sh. fach Tarki bine.<br />
Dirept acIasta nimic sa nu to mirT de boala to ; ca<br />
de n'as fi facut aceasta nu to -al fi intors in milostenia<br />
Jul Dumnezed; cad Dumnezea nu lash. nicT un lucru<br />
fa'rl vre-o pricinh, ce oamenil nu pot sa o priciapa<br />
pentru ca judecata. lul Dumnezed asa lash; Tara Dumnezed<br />
pentru mila luT, din doul rhatati lash cea maT<br />
mare, 01 schimbh intru bine. cum zise ingeruld<br />
acestea fu nevAzut dinaintea<br />
Originalul acesteT legende se afla mai IMAM in Talmud<br />
si in povestile Jul R. Nissim din Kairuan ; in<br />
locul sahastruluT este R. Josua ben Levi, si ingerul este<br />
ti<br />
la`
144 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
proorocul Elia. Intrand in literatura muhamedana, calatore§te<br />
Moise cu Hidir.1) A ajuns apot In Europa in<br />
multe card, ma in Gesta Romanorum" 2) ,Vitae Patrum<br />
(V, 39) ,Scala celi( , Pauli, Schimpf and Ernst 5).<br />
Oesterley. a cules la Pauli toate paralelele, la cart mat<br />
adaugam : ,Etienne de Bourbon( 4).<br />
Alta poveste o amintim numal, find a a fost culeasa<br />
in zilele noastre din gura poporulul de catre<br />
d. Jipescu 5). Este povestea cu fetele draculut, pe care<br />
le marita dupa gineri, ca sa-I aduca in imparatia lul.<br />
Ada una este trufiia §i o marita dupa, oamenil cet marl,<br />
alta e in§elaclunea, Si o marita dupa .tarani.; a treia,<br />
pizma, §i o marita dupa mmteri ; a patra fataria §i o<br />
marita dupa, cel bisericmti, §i aka mat departe 8).<br />
In sfar§it void mat aminti de povestea fiulut lui<br />
Theodosie, (fol. 87 urm.), care a fost crescut 14 ant<br />
intr'im turn retras de toata lumea. Cand veni la palat<br />
ilPse aratara toate lucrurile , intr'altele vazand o<br />
muere intreba de numele et, unul ii raspunse in gluma<br />
: ,numele el este diavolul, care trage pe oamen1 la<br />
munca.( Intrebat apoi, care lucru II a placut mat mutt<br />
raspunse ; ,diavolii, cari trag pe oamenI la munca.c.<br />
Am amintit aci aceasta poveste din adins, find ca ea<br />
se trage din Varlaam §i Ioasaf. Boccacio a prelucrat<br />
1) Koran Sura 18 v. 59-81 (Hammer) Rosenoel I, 121 urm._<br />
Weil. Bad. Legend pag 176-181.<br />
2) C. 80. v. gi Oesterley pag. 724-725.<br />
8) Cap. 682.<br />
4) No. 396 pag. 346-349 si<br />
Nota 1.<br />
") Opincaru, Bucur. 1881 pag. 115-116.<br />
6) Fol 44-45.
ZADIC 145<br />
aceasta poveste in Decamerone, introducere la zioa a<br />
IV; in Cento novelle antiche se repeta asemenea cu<br />
putine schimbaril).<br />
0 alta carte de felul acesta este : Zadic de Voltaire,<br />
tradush in romane§te de S. CapaVineanu. (Sadie sat<br />
Ursitoarea. Istorie asiaticeasca de M. Volter, 1831).<br />
Aceasta carte de§i insa§T in forma in care se Oa<br />
astazT, nu este de loc populara, totu§T are toate elementele<br />
pentru a deveni populara, cad se compune<br />
din poveti i istoril foarte cunoscute i foarte raspandite.<br />
Ap. d. e. e. 2. Nasul este istoria : ,Matronei din<br />
Efes 4' a lui Petronius2); se afla §i in sus numitul Sindipa,<br />
§i a fost tradush mai de unazi de d-nu Maiorescu<br />
duph o redac(iune chinezeasca. Capitolul 3<br />
ctiinele fi calla e o poveste orientala din ,,Midra§ Ece<br />
apoT in Nighiaristan etc. Cap. 17. luptele, din Ariosto 3)<br />
c. 17 v. 17 urm. Cap. 19 Enigmele sant luate din Sahnameh.<br />
In literatura romans se gasesc paralele in Halima,<br />
unde Calaf, pentru a capata pe printesa Chine,<br />
trebue sa deslege asemenea cimilituri. Cap. 18<br />
Pustnicul in sfar§it , coprinde o poveste foarte vestita,<br />
care nu este alta de cat povestea citata in Floarea darurilor,<br />
Alte car(i de felul acesta mai sant d. e. acele din<br />
,Adunare de istorit morale alese, traduse de un prieten<br />
al literature romane.' Sibiiu 1848, §i adica : Capela<br />
din padure (din not tradusa romanecle de Riureanu).<br />
1) Dunlop-Liebrecht. p. 230.<br />
2) Dunlop-Liebrecht p. 40 urm. literatura comparatil.<br />
8) Dunlop-Liehrecht p. 401.<br />
Gaater, lit pop. rom. 10
146<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
Giuvaerele furate, Bancherotal, Ugero Danezul (din<br />
cercul carolingian) si Guilom Tel, destul de cunoscut.<br />
Nu putine ail fost traduse din frantuzeste dupd autori<br />
renumiti, ca : Guilom. Tel salt Elvetia slobodd tradusa<br />
de ijr. Negrea 1839 Buzdu, dupd Florian Belisarie,<br />
scriere morala trad. de S. Marcovici 1843 Buc.<br />
dupd, Marmontel. Numa Pompiliu dupd. Florian trad.<br />
de A. Beldiman 1820.<br />
Dar ce e mai curios, e ca unele din aceste 0.0 ail<br />
trecut mai intain in literatura greceasca si de acolo<br />
all fost traduse pentru a doua °era in limba romana.<br />
N'au intrat insa in popor, ceea ce se esplica foarte<br />
usor, de oare ce mai toate aceste chili sant curat productele<br />
autorilor si poporul n'a putut sa regaseasca<br />
partea sa, pe care lesne o recunoaste in cartile si romanturile<br />
acele, cari 0-au luat nastere in mijlocul sau,<br />
prin contributiunea tuturor. Acele call au un caracter<br />
artificial si nu se pot de cat simplu traduce, pe cand<br />
cartile, cari constitue literatura populara, nu sant numai<br />
traduse, dar cu incetu sant mai mult sau mai putin<br />
prelucrate, si potrivite cu medial cel nou in care<br />
intl. Asa d. e. Harito fi. Polidor traductiune din greceste<br />
de Mihail Stoianovici 1849 Bucur. Originalul<br />
este frantuzesc si autorul este renumitul I. I. Barthelemy<br />
care a scris si caldtoria tandruluT Anacharsis.<br />
Allele 'far ca cele de sus, de a dreptu din frantuzeste<br />
precum : Intiimpla'rile lui Lazarilci Torma talmdcita<br />
din frantuzeste de Serdarul I. Barbu Tamp<br />
eanu Bucur. 1839.<br />
Aneta fi Luben de Marmontel traductie asemenea<br />
de G. Plesol'anu 1820 Bucur. Din cdrtile WI Marmon-
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> HAIDUCEASCA. 147<br />
tel s'au mai tradus afartt de Aneta si Belisarie, si<br />
tripodal Elena trad. de Mavrodin 1838 Iasi; Barbatal<br />
bun fi femeed band trad. de I. Eliade 1832 Bucur.<br />
si, Adelaida 1836 Bucur. Papagalul traductiune din<br />
irantuzeste de T. Bilciurescu 1810 Bucur. etc. etc.<br />
Ne mitrginim la aceste putine esemple, sau mai bine<br />
la aceastti insirarea de titluri, care pentru a fi complecttt<br />
ar cere un studiu deosebit asupra traducerilor romane,<br />
care insa, nu intra in cercul cercetkilora noastre;<br />
de alta, parte n'am crezut d putem trece cu Idcere<br />
faptui, cum d pe langa acele dill, cari au devenit<br />
populare, din cauzele deja sus desvoltate, s'au<br />
mai tradus si alte citrti tot de aceeasi autori, si tradudtori<br />
si cari cu toate acestea au ramas cu editia<br />
Intala.<br />
Interesul cititorilor nu era prea mare, si de poporul<br />
ail Minas del:411E1.V pinta. astazi.<br />
In locul for s'a nascut de cufand la noT un alt soiu<br />
de literaturA estetid, adica. : literatura haiduceascei.<br />
Literatura haiduceascd , este literatura adevarat<br />
romantics, Ind. in sensul modern , del eroul este un<br />
haiduc. Din momentul cand poporul nu se mai einofioneazd<br />
inteatala grin povestile romantice anterioare,<br />
se naste aceasta. literatura, care agita spiritul si in<br />
special simOintintul prin fiorile unel cruzimt sail vitejii<br />
ne mai pomenite. Asa se poate observa in Italia, unde<br />
a luat nastere incepand cu Rinaldo Rinaldini ; apoT<br />
la GermanT unde se mai adaugs si povestiri din spaime<br />
vrajitoresti, povestiri de stain si naluciri ; in fine si<br />
la noT. Scriitorii principal) la noT sant : Leon Wolff,<br />
care a scris : *Fetele moraruluil Tdlharal Grozea,,
148 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
,Ropan haiducuP , apoi d. N. D. Popescu , prelncrdtor<br />
de basme populare, carui literatura haiduceasca<br />
ii datore§te pe : ,<br />
Tunsul haiducul, Corbea haiducul,<br />
Codreanu, Mini haiducul§i lancu Jianu(, acest din urma<br />
este proul canteculul popular ,al lui Jianu.' Mai<br />
este apol §i Fulger tdlharul. Aceste romanturi haiducesti<br />
au lost pomenite de noi, numal pentru constatarea<br />
momentului psihologic, cum cd.0 la nol, literatura<br />
populara are o desvoltare analoagd ca la cele alte popoare.<br />
Coprinsul romanturilor haiduceol este insd lipsit<br />
de on -ce interes cultural, find producte subjective<br />
ale scriitorilor.<br />
Cdrtile, cu earl ne am ocupat pand acuma, sant<br />
toate prozaice ; mime una singurd in versuri a putut<br />
WO catige o imensd popularitate, adicA :<br />
Piram ui Tisbe sau Perirea a doi iubi i, adecd jal-<br />
nica intdmplare a lui Piram fi Tisbe, versificatd de V.<br />
Aaron.<br />
To' cunoatem aceastd strAveche poveste orientald,<br />
care ni s'a pdstrat de dare Ovid I). Se spune ca Tisbe,<br />
care se indragise dupd Piram, se vorbise cu dansul sd<br />
se intalneascd seara, la turnul lui Ninu, afard din<br />
ora§. Tisbe ajunge mai intalu acolo, §i pe and ea sta<br />
§i mtepta pe Piram, de °data vede o leoaicd ce ii ese<br />
inainte cu gura plind de sange. Tisbe speriatA fugi,<br />
in fuga el, ldsd sd cazd haina de pe deasupra. Leoaica<br />
o sfd§ie §i o umplu de sange. In minutul acela sose§te<br />
§i Piram, care .vede leoaica, ce fuge §i haina Tisbel<br />
sfaOata. si incruntatd cti sange. Ineredintat ca. leoaica<br />
Metamorphoseon lib. IV vers. 55-166.<br />
$i
AARON. PI<strong>RA</strong>M, NARTIS 149<br />
a sfa0at pe Tisbe, se strapunge; atuncea sose0e Tisbe<br />
i se omoara i ea , pe trupul Tubitului el.' Piram §i<br />
Tisbe s'a tiparit pe cat am putut afla la 1805, 1828,<br />
1834, 1835, 1858, 1863 0 18671).<br />
Tot o data cu Piram §i Tisbe s'a tiparit §i versificarea<br />
lui V. Aaron a mitului despre Nartis §i Echo,<br />
precum it poveste0e Ovid 9.<br />
,Echo se indrage0e dupa Nartis, Tar el nu voe0e sa<br />
tie de ea si o respinge. De mahnire §i obida ea lance -<br />
zeite atata, pana cand tot corpul ei se schimba in<br />
piatra, numai glasul ii ramane. Dar §i Nartis e pedepsit<br />
sä se tot uite in apa raului, privind mereu la chipul<br />
Jul ce se oglinde0e in apa ; §i a§a el sta panl cand<br />
se preface in floarea : Nartisul( 8).<br />
Acolo, intamplarea jalnica, aci schimbarea minunata<br />
ail fost de sigur una din cauzele popularitatil, ce<br />
ail dobandit aceste povestiri mai midi.<br />
Prin forma for mai mica ne apropiam de o clasa<br />
din literatura estetica, care in mare parte a luat na§tere<br />
din romanturile mai intinse : ne apropiam de novelele,<br />
de unde apoi snoavele.<br />
Un epizod isolat dintr'un roman mai desvoltat, sau<br />
poveste mai mica, in care eroul nu mai joaca rolul<br />
activ1 ci devine pasiv fats cu imprejurdrile in care<br />
9 Mal pe larg despre Piram si Tisbe, in privinta originel si<br />
desvoltiirei v. K. Simroek : Quellen des Skakespeare vol. III, Berlin<br />
1831 p. 145 urm.<br />
2) Metamorpboseon lib. III s'. 341-510.<br />
8) Dunlop-Liebrecht pag. 231a.
150 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
se afla, constitue a doua ramura a literature! populare<br />
romantice : novelistica 'nand ,novels" in intelesul<br />
ei adevarat si nu in eel modern schimbat deja.<br />
Incepand cu fabliaux frantuzesti din sec. XI Si XII<br />
si cu Cento novelle antiche" italiane din sec. XV novelistica<br />
ajunge la apogeu prin males tria lu! Boccaccio,<br />
care de aceea se considers, ca creatorul acestel ramuri<br />
al literature!. Novelele lui des traduse si mai<br />
des imitate se respandesc peste twig Europa. Reprezentantii<br />
eel mai renumiti ai novelisticel in patria lu!<br />
Boccaccio, sant mai cu seams: Sachetti, Ser Giovanni,<br />
Massucio, Cinthio, Straparola si Bandello. In Spania :<br />
Juan Timoneda si Don Juan Manuel. In Franta : Regina<br />
Margareta etc.<br />
Afars de acest interes cultural la care iau parte §i<br />
romanturile, pe can le am tractat mai sus, novelistica<br />
mai are importanta, ca ne arata, cum literatura serisa'<br />
trece in cea nescrisa. Se poate arata cu evidenta originea<br />
romantics a unei some de aceste )novele , can<br />
asta-zi traesc in gura poporulu! ca povestea (fluke<br />
sau chiar ca ,snoavel% Inteadevar literatura popular&<br />
romans nu poseda mai nici o ,novelcic de origins,<br />
itnediata scrisd, ci o sums, de ,novele ,de prin hone<br />
adunate, fi iarki la bone date.(<br />
In primul rand sta aci, ca opul eel mai complect,<br />
,Povestece vorbii a lul Anton Pann 1), pe care o putern<br />
numi cu drept cuvant : ,Cento novelle rumanice ,<br />
find -ca confine tocmai o sutet de pove.t! si istorioare<br />
1) Ed. I, Bucur 1847 ed. 2-a. 1852-1853. 3 yell. ed. I-a e retiparitA<br />
la 1880.
PANN : FABELE SI ISTORIOARE 151<br />
intre cari se afia, si cate-va fabule, destinate a esplica<br />
originea proverbelor respective. Hronologiceste<br />
precede o alto carte a 1 u Anton Pann, acea intitulata:<br />
,Fabule Fi istorioare" 1), care coprinde asemenea povesti<br />
si fabule si cari in mare parte au intrat apob putin<br />
prelucrate, in ,Povestea vorbii.'<br />
Intr'un studiu special asupra lurAnton Pann, vom<br />
tracta mai pe larg fie-care din acele 100 de povesti,<br />
precum si toate cele alte cuprinse in operele hu, aratand<br />
izvoarele de cari s'a servit si pre cat se poate<br />
paralelele din alte literaturi. Aci ne ajunge a aduce erne<br />
una sau doua din fie-care din operele lui, urmand sirul<br />
hronologic al compunerii for : asa dar din ,Fa-<br />
bule oi<br />
istorioare." ,Povestea vorbil" ,Sezatoarea la<br />
Tara ", si ,din Nastratin Hogea" aratand izvorul for<br />
si filia0unile papa tend au ajuns a deveni la nobc : povestea<br />
Insusi Pann ne incredinteazg despre aceasta<br />
in introducerea la ,Fabule ,si istorioare," cea<br />
d'antaia carte a luide felul acesta (1841), zicand: Aceste<br />
Fabule Istorioare, nu sant de cat numai auzite De<br />
vor ft vre unele tiparite in alte limbi nu ftiu, ca Want<br />
invacat nice o limba din cele poleite."<br />
Una din aceste istorii poarta titlu : ,feciorul mostenitor"<br />
2) si este una din cele mai respandite si mai<br />
vestite. Coprinsul acestel istorii este :<br />
,Unul avand opt feciori, murind zice, ca lase toata<br />
mostenirea lui until fecior, fare insa a spune curat pe<br />
care fecior lass, mostenitor. Dupe moartea tatalui se<br />
1) I-41 1311eureti 1841.<br />
2) Vol. I, pag. 95.-97.
152<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
na§te vrajba intre feciorii lui , fie care pretinde singur<br />
intreaga mo§tenire. In fine se duc la judecator.<br />
Acesta le zice: luatT fie care Ole un clomag §i des-<br />
gropand pe mortul sal bateti cu ciomegele, ca<br />
05'1<br />
intrebati intr'acest fel, pe care fecior a lasat mo§tenitor.<br />
Toti urmara poruncei date de judecator, afard de<br />
unul ce sta plangand .i zicea: cum sa dau eu in ta-<br />
tal meld? mai bine renunt la toata. mo*tenirea. Pe<br />
acesta it recunoa§te judecatorul ca .singurul mo§tenitor4.<br />
Originalul acestei povesti se gase§te sub forma cea<br />
maT vechia in Talmud 1), §i din Orient a intrat,<br />
prin mijlocirea literature bizantine, in literatura vechie<br />
sloveneascd , unde face parte din Paliie sau<br />
istoria biblica infrumusetata cu pove§ti si legende.<br />
Aci judecata aceasta inteleapta se atribue lui Solomon.<br />
De alta parte s'a respandit peste toata Europa<br />
cu simpla varianta, ca judecatorul porunce§te feciorilor<br />
sä dea cu sageata in trupul mort, sau numal in<br />
chipul tatalui tor; tots dau cu sageata, numal feciorul<br />
cel adevarat plange §i refuse a urma poruncel. In fabliaux<br />
frantuzWi din sec. XIIXIII, se §i nume§te asemenea<br />
de a dreptu : Jugement de Salomon. 2)<br />
Recenziunea romaneasca se apropie insa maT mull<br />
de cele orientate-slovene§tT, de cat de cele occidentale,<br />
ceea ce ne aratd, izvorul de unde a venit la nos.<br />
1) Baba bathra fol. 58-a.<br />
2) Literatura comparativA v. Veselovsky Slaviasnkifa skazanifa<br />
o Solomone i Kitovrase. St. Petrsbg 1872 p. 84 urm. si<br />
Gesta rom. c. 45. Oesterley p. 719 etc.
PANN : FABULE ISTORIOARE 153<br />
Noi am studiat aceastA poveste mai pe larg comparand'o<br />
cu paralelele orientale i occidentale 1).<br />
Alta poveste din Fabule si istorioare este: Planul<br />
simigiului" 2).<br />
Un simigiu oare cand<br />
covrigi, simiti incarcand<br />
a umblat din sat In sat<br />
si schimband pe.oaug i-a dat.<br />
Dec! tabla 'n cap daca, la<br />
cu acele oaul pe ea,<br />
sA intorcea la oral<br />
ca si un negustoras ;<br />
Dar pe drum cand sä ducea<br />
sa, gandea si plan facea :<br />
cum sant, zise, aste oaud<br />
tot bune, proaspete, noun,<br />
care-s cinci sute, sa, zic,<br />
de vor prisosi, nu stric,<br />
d'oi sta la closci sa le puiu<br />
tot oul o sa'ini.dea puiu.<br />
SA zic acum c'a crescut<br />
si gain! mar! s'aa facut.<br />
Aste 'ntr'o zi peste tot<br />
cincT sute de.ouA lin scot ;<br />
sa. le vanz, ca un same<br />
ce-va paralut,e fac.<br />
I) Anuar pentru Israelite An. V 1882. pag. 27-31.<br />
2) Vol. I pag. 75-77.
154 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMAN<br />
Cinci sute de gaini dar<br />
clocind o anal dea pul iar,<br />
lie-care doua-zeci.<br />
Ho ! ho ! Stane unde pled?<br />
Staff sa vedem. cafe fac,<br />
apoi cum o sa ma'mbrac!<br />
Socoteala prea nu au,<br />
cinci sute de closci imi dau<br />
o Rita de sute 'neap,<br />
hait ! de saxacie scap !<br />
Cand zise hait ! bucurat,<br />
isi uita ca e'ncarcat.<br />
i sarind sus ca un dap<br />
dete tabla peste cap,<br />
oule pe jos turti<br />
§i planul isi izbuti.q<br />
Noi comunicam aceasta poveste, mai cu seamy pentru<br />
ca la dansa a demonstrat Max .Muller migrat,iunea<br />
fabulelor din Orient la Occident, urmarind aceasta poveste<br />
prin toate paralele pang, cand ajunge la ,<br />
Perette4<br />
a lui Lafontaine.<br />
Prototipul este in Panciatantra , si este, cum zice<br />
Benfey, una din parOle cele mai vechi ale acestei colectiuni<br />
1).<br />
De acolo a ajuns in Hitopadesa, in Tutinameh adica<br />
Cartea papagalulul', apoi in Conde Lucanor ; de aci<br />
a venit la Lafontaine, .i apoi in literatura nescrisa, in<br />
1) Pantschatantra II pag. 345-34B.
PANN : POVESTEA VORBI1 155<br />
basme germane, si in povestea romana. Literatura<br />
comparata se afla la M. Muller si Benfey .).<br />
Planul simigiului s'a reprodus de catre Arsenie 2).<br />
Sa luam acuma una din paralelele coprinse in Povestea<br />
vorbii" 8).<br />
A fost o insotire ce traia in inbire. Dracul insa se<br />
sili stile sparga cast. Ins& toate incercarile I-au fost zadarnice.<br />
Atunci cauttt o baba batrana si ea i fagadui<br />
sa-I fact dupa plat, dar sa i dea o pereche de<br />
papuci galbeni plata. Baba se duse pe la Matra<br />
femeia i prin momelile ei reusi sa capete intreagal<br />
incredere. Apoi i preda un briciu , ca sa tae<br />
cruci din parul barbatului ei patru fire, caci vrea sa<br />
le pue la stele .i barbatul o va iubi tot-deauna. Baba<br />
se duce apoi la barbat , i spune ca nevasta are de<br />
gand sal omoare cu briciul §i daca ar vrea O. se incredinteze<br />
de adevarul vorbelor el, sa se prefaca ca<br />
doarme. Asa si facu, .i cum vazu ca femeea luI scoate<br />
un briciu din stn el o urgiseste raU. Ast-fel a reusit<br />
baba si cere plata de la dracu. Acesta vazand savarsirea<br />
ei, s'a speriat de dansa 5i nici papucil nu'l<br />
dete in mana, ci '1 le intinse pe o prajina lunga.4<br />
Aceasta poveste, care mitt ca femeea intrece 5i<br />
pe<br />
dracu in viclesugurile ei, sta printr'aceasta in legatura<br />
cu ,Dracul i femeea" §i cu basmele paralele citate<br />
mai sus. Cel d'antahl ce spune aceasta in Europa este<br />
1) L. c. I pag. 499-501.<br />
, 2) T. M. Arsenic, : Noua colectiune de basme. Bneur. 1874 pag.<br />
75 -76.<br />
2) I. p. 53-59.
156 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANk<br />
infantele luan Manuel (t 1348) in Conde Lucanor No.<br />
48, de sigur de origine inaurica 1). Hans Sachs a dramatisat<br />
aceasta poveste.<br />
Se afla apoi in istoriile din latine din sec. XIV editate<br />
de Wright; in discursurile lul Luther, in literatura germane<br />
medievala etc 2).<br />
0 aka poveste nu mai putin interesanta din punctul<br />
de vedere al literaturel comparative este aceea<br />
relative la osandirea vita : 3) despre care am<br />
tractat mai pe larg 4). 0 variants moldoveneasca<br />
dupa un manuscript de pe la mijlocul secolulul trecut<br />
vom publica in ,Chrestomathia roman,.`<br />
Parabola cea mai veche despre vita, care esplica<br />
puterea eT imbatatoare, se afla in literatura orientala,<br />
mai cu seams in cea ebraica 5), ,,,qi adica :<br />
Cand voi Noe sa sadeasca vita , veni diavolul §i' I<br />
intreba dace it lass sa-i ajute. Noe priime0e 0 diavolul<br />
aduce mai intaia un miel, it junghie §i stropeste radacina<br />
vitei cu sangele mielului ; dupa miel stropeste<br />
vita cu sangele unui port, dupa pore o stropeste cu sangele<br />
unui lea §i in sfa.r0t 0 cu sangele maimutei. Puterea<br />
acestor patru animale a intrat in vita §i de aceea<br />
0 vinul are patru facultati, cats schimba pe om mai<br />
1) Ed. Stuttg. 1839 p. 213 -219: De lo que conteci6 al diablo<br />
con una muger pelegrina".<br />
3) V. Dunlop-Liebrecht p. 503 a. Kirchoff : Wendun muth editat<br />
de Oesterley cartes I, p. 366, literatura vol. V, p. 60.<br />
8) V. U. p. 119-127.<br />
4) In Zeitschr. far. rom. Philologie ed. G. Graeber VII. p.399 -407.<br />
s) Midras Tanhuma sect. Noah, c. 13, o variants cf. Genes. rabba<br />
sect. 36 si Ialkut 1 fol. 16-a § 61.
PANN: $EZiTOAREA LA TA<strong>RA</strong>. 157<br />
intaid in miel , apoi in port, dupa aceea in led si<br />
in<br />
sfarsit ajunge omul maimutd prin multa bautura.'<br />
Aceeasi parabola se afla apol la Fabricius 1), in<br />
,Gesta Romanorum' 2) si asa in alte literaturi. Alte<br />
paralelele a cules si a studiat Cassel 8).<br />
De aci s'a prelucrat in evul mediu si a ajuns : , Con -<br />
deninatio uvae ,adica o alta esplicare pentru facultatile<br />
variate ale vinulul.<br />
Redactiunea lui A. Pann precum am aratat in Zeitscrift<br />
se potriveste cu cea slavona din peninsula Batcanica,<br />
care se trage de la un prototip bizantin.<br />
A treea carte popular a lug Anton Pann : ?ezatoarea<br />
la Tani sad calatoria 1111 Mos Albu4 4) nu este<br />
mai putin bogata in povesti populare.<br />
Povestea care des leaga, ghicitoarea : ,Nani, nani<br />
puiul mami, tatal tau, tat& si mie, eu sor tie, el mie<br />
sotie 5) este una din cele mai vestite, apartinand unuI<br />
sir de pove.ti, care se intinde de la mitele si povestele<br />
eline, pan& la legende si povesti moderne. Deslegarea<br />
aceea se aseaman ti. cu legenda lug Oedipus §i a<br />
locastei. In evul mediu devine legenda lug ,St. Gregorius<br />
pe piatrr, legenda lug Iuda §i se transforms<br />
in fine intr'o minune a Maicei Domnuld (No. 39); in<br />
Gesta rom. este cap. 13, si cap. 81 5). De altd parte<br />
1) Codex pseudepigraphicus Veter. Test. vol. 1 p. 275.<br />
2) Cap. 159 ed. Oesterley si pag. 738.<br />
8) Weimarisches Jahrbuch vol. 1 pag. 424.<br />
4) Ed. I, 2 vol. Bnenr. 1852-1853 ed. 2-a 1880.<br />
5) Ed. 2-a pag. 41-52.<br />
6) Dunlop-Liebrecht p. 498 No 368. Kirchoff : Wendunmuth<br />
ed. Oesterley 1, 329 .i anotatiunile vol. V p. 57. Gesta rom. ed.<br />
Oesterley pag, 715 si 725.
158 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
este centrul renumituluT roman medi-eval ,Apollonius<br />
din Tyra', care contine ei<br />
alte ghicitori foarte<br />
importante.<br />
Mai pomenim in sfarOt Inca o poveste care din<br />
noveld s'a schimbat in snoavii, precum vom mai putea<br />
observa asemene exemple §i in alte snoave §i pove§ti<br />
populare. Novela mai intinsa a trecut adesea intr'o<br />
snoava mai scurta care a pastrat, ca sa zicem asa,<br />
numai scheletul novelei 5i nu corvine decI de cat trasurile<br />
principale. Asa d. e: povestea de fates : , Tonsci<br />
rasa" despre care vorbe§te Si d. G. D. Theodorescu 2)<br />
crezand ca a fost nascocita de Anton Pann. Coprinsul<br />
este cel urmator :<br />
,Un barbat dupes multe cercetarl I§T alege in fine o<br />
nevasta dupes intelepciunea sa. A doua zi deja declara<br />
ea ca laptele _e_ negro pe cand el sust,ine, ca e<br />
galben. De aceea barbatul pleaca la drum cu ea, ca<br />
sa o aduca indarat a cases la parhAii eT ; pe drum vazand<br />
o clo§ca zice el ca e o rata, femeea din potriva<br />
ca e un rdcoiu ; intr'o livede apoi find un loc cosit,<br />
zice barbatul ca e ras, Tar femeea, ca e tuns cu foarfece.<br />
,Ba e tunsa, ba e rasa', se certara el tot mereu,<br />
panes and ajung la un tau : toema in mijloc de pod,<br />
o ea barbatul, §i legend -o pe subsioare cu un bran,<br />
o dojene§te ca o va arunca in apes, daces nu va zice<br />
rasa, Tar ea, chiar fiind deja cu capul supt apes, radica<br />
mana, §i forfica cu de0i in sus.'<br />
Para a ajunge o snoava romaneasca., a fost mai<br />
1) Vol. II, p. 41-45.<br />
2) Cereetari asupra proverbelor romane Ilneur. 1877 p. 58-59.
PANN : EZA.TOAREA LA TA<strong>RA</strong>. 159<br />
intaiu un fabliau francez : ,le pre tonduc des imitat<br />
si prelucrat ; prin mijlocirea lui Poggius a devenit basm<br />
italienese publicat de Basile 9.<br />
In limba germane a fost prelucrat de Geiler 2) §1.<br />
Pauli 3); ca basm German a fost publicat de Simroek<br />
No. 61 4). La vecinil nostril' Serbi este inceputul unui<br />
basm a carui continuare se aseamana cu povestea<br />
,Drat.ul si femeea de care am tratat mai sus ; despre<br />
relatiunele ce esista intre diferit ele relatiuni occidentale<br />
§i cele orientate vezi introducea lui Benfey la<br />
Panciatantra 5). Nu mai pOn cunoscuta este aceasta<br />
poveste la Rusi, cu diferenta insa ca. nu 'e vorba de o<br />
livede , ci de insusi barbatul, care pretinde ca e ras,<br />
pe cand nevasta dice ca e tuns 6). Din toate aceste rezulta<br />
respandirea cea mare acestel teme, cand sub<br />
forma de poveste and supt aceea de nuvela pans<br />
cand in fine devine snoava.<br />
Trecerea de la nuvela si poveste la snoava, a fost<br />
mijlocitai In mare parte de literatura joco-seria° sau<br />
literatura glumear4.4 Marti de Bertoldo, de care era<br />
vorba mai sus, $i in inrudire cu dansul, sta. una din<br />
cartile din cele mai raspandite, care a avut o inraurire<br />
mare asupra snoavelor populare, adica :<br />
t)<br />
Liebrecht la traducerea sa al luT Pentamerdne II p. 264 No.<br />
69 Eli Dunlop-Liebrecht p. 518 b. adaus la aceasta traducere unde<br />
qi este o literaturit bogatit paralell.<br />
2) Narrenschiff c. 68.<br />
4) Schimpf und Ernst ed. Oesterley c. 595.<br />
4) Despre care, Liebrecht : Orient und Occident Ill. 376.<br />
5) I. 423 urm.<br />
6) Afananicv, skazki Moscva 1873 No. 237 b. qi anotatiunile<br />
vol. IV pag. 530.
TILU BUH-OGLINDA<br />
Numele eroului ne aratil originea germana acestei<br />
carti, caci Buh-oglindci nu este alt-ceva de cat o traducere<br />
sclavica a cuvantului german : Eulenspiegel.<br />
Pe la mijlocul secolului al XIII-lea esista in Germania<br />
un autor supt numele der Stricker.c Acesta<br />
adunand snoave popularc scrise cartea sa cea mai renumita<br />
: ,popa Amis.' Mal mult sau mai pulin influenOt<br />
de dfinsul compune Philip Frankfurter in Viena<br />
in sec. XV.: popa din Kahlenbergc , adunand asemenea<br />
snoave §i istoril populare germane si straine 1).<br />
Asa se naste ,Buh-oglindV ca o carte popularit pe<br />
la sfarsitul secolului XV-lea si este apoi prelucrat<br />
de Thomas Murner, oponentul cel mai inversunat al<br />
lui Luther. De atunci se repeta si se traduce in toate<br />
limbile, pang. cand se traduce si romAneste, nu insa<br />
dupa o editiune complecta, ci dup5 una din acele editiuni<br />
ce se vand pe la billciurile germane. S'a tipitrit<br />
I) In treaciit amintim ca francezul : calembour nu este alt-ceva<br />
de cat popa din Kahlenberg, precum espi?gle" §i espieglerie"<br />
s'a niiscut din : Eulenspiegel.
TiLU BUH- OGLINDA 161<br />
romane§te pentru a doua oara in Bra§ov la 1846 1).<br />
Titlul complect care s'a prescurtat la efliile ulterioare,<br />
arata intr'adevar originea germane, cad suna : ,Toata.<br />
via a, iste #file §i faptele minunatuldi Tilu Buh-oglinda<br />
cele de ras §i minunate la citire, spre trecerea de vreme,<br />
in zilele sau ceasurile omulul, cele de odihna, dupa<br />
limba nenareasca talmacita §i acum a doua oars, tiparita.<br />
Brasov, s'aa tiparit la Joan Gatt 1846. apoi 1856.<br />
Sibiu 1858. in fine Bucure§ti 1876 impreuna cu o<br />
parte din Testamentul luT Cilibi Moise ; toate snoavele<br />
insa se gasesc in editia complecta german& publicata<br />
de Lappenberg la 1854.<br />
Mal multe din aceste snoave ale lui Tilu se regasesc<br />
§i in alte card populare romane. Asa d. e. , Tilu mci-<br />
mined si bea farci bard,' mai cu seama §iretenia cu<br />
bautu 2), nu este alt-ceva de cat povestea versificata<br />
de Anton Pann 9. Tilu se duce intr'o c'arcIuma. §i bea;<br />
cand vine randul sa plateasca zice Tilu : bad n'am,<br />
dar iti voiu canta doua cantece. Iar carciumarul zice .<br />
poi canta mult pane cand imi va placea un canted de<br />
ale tale.<br />
Atunci l'a intrebat Tilu ; dar daca-t,T va placea, er-<br />
tama-vei de plata? carcIumarul II a raspuns ,<br />
ySi cal<br />
va erta, socotind sa zica la toate_ca nu-i place.<br />
Dupa ce canta Tilu cate-va cantice, la can carciumarul<br />
tot zicea ca nu-I place . scoase Tilu punga §i<br />
canta :<br />
1) N'am putut aBa cand s'a tipilrit pentru antaia oarii.<br />
2) Ed. 2-a cap. 4 pag. 14-15.<br />
8) Povestea vorbii I pag. 16 urm.<br />
Gaster, lit. pop. rom. 11.
162 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Derhide-te pungulitk!<br />
Scoatell baniT prin guritk,<br />
cA m'au pus la refenea.<br />
Si carciumarul nu mk. Iasi<br />
neplktind sk es din cask,<br />
Scoate bani!, punga mea!<br />
Vezi aceasta im place, zise carciumarul, gandind ca<br />
el sa-i plateasca. Iar Tilu zise: no daca-t place, acum<br />
santem platiV.(<br />
Interesant este apoT cum , sd difputuldialte Tilu<br />
in qcoalele ceale marl in Vittemberg 1).<br />
Un dascal i1 intreaba : cate picaturi de apa sant in<br />
mare ?<br />
Tilu raspunse : mai intaiu sg, opriti toate isvoarele<br />
Si apele curgatoare care se bag in mare, §i el indata<br />
le va numara Si va da socoteala.<br />
Alt dascal l'a intrebat gate zile sant de la Adam<br />
pans, astazi?<br />
Tilu raspunse : de la Adam §i pans, astazi au trecut<br />
§apte zile, §i trecand acele se ridica alte §apte, Si tot<br />
a§a vor trece pans, la sfar§itul lumiT.<br />
Alt dascal l'a intrebat : ate oua mol coapte au putut<br />
manca uriimul Goliath pre nemancate?<br />
Numai unul, zise Tilu, ca cine a mancat un ou nu<br />
mai e pre nemAncate.<br />
Altul l'au intrebat : in care luna mananca, aid oameniT<br />
mai puffin ?<br />
In luna luT Fevruarie, zise Tilu, in care sant numaT<br />
28 de zile.<br />
1) Cap. 10 pag. 25-27.
TILL.; 131.711-0GLINDA 163<br />
Altul l'au intrebat : care pe.tT au ochil mai aproape<br />
unul de altul ?<br />
Cel mai mid, au raspuns Tilu.<br />
L'au intrebat altul : Cinci oameni cum pot imparti<br />
5 oua, ca sa vie la unul cate un ou intreg, §i tot sa<br />
ramae unul in blid ?<br />
Si an raspuns : la unul cate un ou, insa cel de pre<br />
urma sA-§1 is blidul cu oul cu tot.<br />
L'au mai intrebat un dascal : uncle este mijlocul pamantului<br />
?<br />
Raspunse Tilu : aicT in targ; daca nu eredeti, masuratT.<br />
Pupa aceea iT intreba Tilu pre ei : Cat este Luna de<br />
grea la cumpana? Atuncea se ru§inara toti, ca. nu §tia<br />
,ce sa raspunza. Iar Tilu razand le-au spus lor: Luria<br />
are un punt, pentru ca are patru fartahni (patrari) ca<br />
i puntul.'<br />
NoT am intalnit pana aci deja in mai multe randuri<br />
intrebari de felul acesta, avand asemanare cu ghicitori.<br />
De acea am citat §i acest capitol din Tilu Buh.<br />
oglinda, care ne arata, ca elementele cele vechi reapar<br />
des in ace4 literatura, avand numal numele<br />
putin schimbat. Cand e Bertoldo, cand Archir, cand<br />
Isop, cand Tilu Buhoglinda §i cand Cacavela. Sub numele<br />
acestui din urma au intrat in literatura populara<br />
nescrisa romans.<br />
Ocupandu-ne mai departe de acesta din urma, vom<br />
reveni pi<br />
asupra acestui epizod, indicand i literatura<br />
paralell.<br />
Mai int-aid precede un alt personagiu, care se bucura<br />
de o mai mare popularitate.
NAST<strong>RA</strong>TIN HOGEA<br />
Ca si la Tilu-Buhoglinda, tot asa si aci, Nastratin a<br />
fost o persoana reala, care departe de caracterul bufon,<br />
ce a capatat in gura poporuldi, era din contra un<br />
om invatat si profund, care a trait pe vremea lui Tamerlan<br />
nepotul lu! Genghis Chan.<br />
i inteadevar acele snoave ce circula pe numele ha<br />
Nasreddin, din care Romanil au facet ,Nastratin' sant<br />
.de asemenea snoave apartinand lumel intregY, bombsate<br />
acuma in Turcia, Bulgaria si Romania si atribuite<br />
lui Nastratin, pe cand in alte tAri se atribue altor eroI<br />
comic! al literature! populare.<br />
La nol au venit de la Turd precum demonstra si<br />
numele : Nastratin Hpgea. Anton Pann il a cules<br />
din gura poporului si i-a versificat ; editia intai a aparut<br />
la 1853 sub titlul. ,Ncisdrciveiniile lu! Nastratin Hoyea,<br />
culese f i versificate de Anton Pann. Pentrix a doua<br />
oara s'a tiparit la 1873 in Ramnicula ValceI si in fine<br />
pentru a treea oars, in Bucuresti s. a.<br />
Numai unele esemple din aceste snoave urmarite<br />
in raspandirea lor.
NAST<strong>RA</strong>TIN ITOGEA 165<br />
, O.<br />
Cdnd se gtite§te in Mull, numdi din mires to saturi<br />
,Nastratin Hogea intr'o seara la fereastra cum §edea<br />
psi lungea nasul aiurea, p'alti1 fara. ai vedea ;<br />
Trecand unul din prietinT, ce mir41? l'a intrebat.<br />
Vecinul melt el raspunse, gate§te scumpe mancari,<br />
i d'alor miros ma, satur, tragandu4 cu gust prin nari.<br />
Aceasta mica istorioard, pe care am citat'o chiar<br />
cu vorbele 1uT A. Pann, nu este de cat o jumatate,<br />
Mei lipsqte continuarea, cum cA acel vecin it trage<br />
la judecata, sal<br />
plateaseti de aceea, ca s'a sAturat cu<br />
fumul bucatelor sale. Judecatorul decide, ca Nastratin<br />
sa plateasca vecinului prin sunetul banilor, precum<br />
s'a saturat cu mirosul bucatelor.<br />
Prototipul indic, unde Guru Paramartha corespunde<br />
luT Nastratin, are inteadevar aceasta continuare.<br />
In literatura chinezeasca se afla in Avadanas publicate<br />
de St. Julien 2). Variante acestei idei, adica a<br />
plati lucruri inchipuite, prin valori inchipuite gasim<br />
d. e. in literatura persana : in Bahar Danusch unde<br />
o fats, parl§tepe un tanar, ca. ar fi sarutat chipul 61 in<br />
oglinda, judecatorul osande§te umbra luT, sa fie biciuita<br />
; Tot a.r.. §i paralela in literatura turceasca 3). Din<br />
anticitatea clasica avem povestea despre procesul<br />
Abderitilor pentru ,umbra magarului" povestita de<br />
Plutarh in visa lui Demosthene 4). Cu totul aproape<br />
de snoava luT Nastratin este versiunea italiana In<br />
1) Ed. I. p. 7; ed. 2 p. 5; ed. 3 p. 7.<br />
1) C. 25 p. 108.<br />
3) 4U Veziri" traduce de Behrnauer Leipzig 1851 p. 322-323.<br />
4) v. Benfey, Panciatantra I, 127.
166 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANX<br />
,Cento nov. antichec unde lucrul se petrece in A<br />
lexandria, adied. in Orient. Paralele in Occident mat<br />
sant : Lafontaine 2) Pauli etc 3).<br />
0 alta poveste nu mai putin raspandita este aceea,<br />
in care se spune ca Nastratin suindu-se pe o cask<br />
aude cum eel dinauntru spune nevestei, el el se lasa.<br />
in casele oamenilor incalecand pe razele lune §i astfel<br />
'0 a facut avutie. Nastratin amdgit, incaleca §i el<br />
pe razele lunel ca sd se lase in casa aceea, cade jos §1<br />
se lovete 1%14) Aceastd poveste se afla §i intre fabliaux<br />
franceze 5) ; mai vechid inc.& in Disciplina dericalis<br />
din secolul XII al lui Petrus Alphonsi 6) de aci a<br />
intrat apol in Gesta romanorum unde formeazd c.<br />
1367) editorul a adunat aci literatura paraleld foarte<br />
bogata.<br />
Ne multumim cu aceste cloud esemple, pentru a arata<br />
caracterul cosmopolit chiar acelor snoave sad pove0i,<br />
can sant atribuite anume cutdril sad cutdril persoane.<br />
De alta parte se poate observa relatiunea de<br />
filiatiuni intre NastratinHogea, Tilu-Buhoglinda §i Povestea<br />
vorbel, in care gasim una si aceia.,i poveste,<br />
sate o data putin schimbata.<br />
1) Ed. 1877 c. VII. p. 23.<br />
2) Contes IV, 5.<br />
Schimpf n. Ernst ed. Oesterley c. 48.<br />
Zur Volkskunde. Heilbronn 1879 p. 33.<br />
4) Ed. 1 p. 27. ed. 3 p. 25.<br />
3)<br />
Legrand III p. 253.<br />
6) C. 25 v 1-6 ed. V. Schmidt. Berlin<br />
p. 156 urm.<br />
2) Ed. Oesterley p. 734-735-<br />
Comparit qi<br />
Liebrecht,<br />
1827 si anotatiunile la
NAST<strong>RA</strong>TIN HOGEA 167<br />
In literatura populara roman& mai esista i un alt<br />
personagiu mitic: Cacavela. Ce e drept un Cacavela a<br />
esistat odinioara in tara romaneasca. , dar el era editorul<br />
until lllolitvelnic tiparit la 1697 si al cartii Divanul<br />
lumen" ce se atribue lu! Demetriu Cantemir 1).<br />
Curios insa este, ca. acel om invatat, a ajuns asemenea<br />
eroul literature! Joco-seria.4 In Cornicea satelor'2)<br />
se atribue lu! Cacavela disputatiuni cu un bogea<br />
turcesc, pe cand se afla el diacon la patriarhia din Constantinopole.<br />
Aceste disputatiuni se asearnana pe de o<br />
parte cu disputatiunile lu! Tilu-Buhoglincla de la Vitenberg<br />
citate mai sus si cad! in forms. mai vechie se<br />
afla deja la ,Pfaff Amisc 3) Pe de aka parte 4) se aseamana<br />
cu o tema foarte faspandita si in alte literaturi,<br />
ceea ce ne arata ca disputatia lu! Cacavela` e<br />
culeasa din gura poporului, adica a ajuns literatura<br />
nescrisd. Hogea intreabl: 1 ,Cate stele sant pe cer ?<br />
2. Cate e adancimea mar!! 3. Unde e buricul pamantului<br />
?4 Cacavela raspunde la No. 1 ca sunt 3<br />
milioane 300,333 de stele pe cer, la No. 2 ca adancimea<br />
marg. e de 999 de stanjeni si in sfarsit buricul<br />
pamantului e tocmai in mijlocul curtil acestia imparatesti,<br />
ca dovada zice: ,m1surati, numarati, f dace nu<br />
va fi asa , arni puiu capul in mainele cu! 'ml va dovedi<br />
Ca e alt-fe14.<br />
Punerea de ast-fel de trei intrebari i raspunsurile<br />
2) Tiparit in 14 la 1698.<br />
2) Bucuregti 1875 pag. 43 urm. v. mai jos pag. 170 urm.<br />
2) Vera 93-180.<br />
41<br />
lbidem pag. 49 urm.
168 LITE<strong>RA</strong>TIJ<strong>RA</strong> POPULI<strong>RA</strong> ROMANA<br />
istete date inaintea unei persoane inalte , se gasesc<br />
foarte des ; in genre sant acele intrebari pretutindenea<br />
mai acelea0 sad numai una sad alta diferita. V.<br />
Schmidt 1) plecand de la Der Kaiser und der Abt",<br />
prelucrarea poetics, a acestui subiect de catre Buerger<br />
a strans §i a comentat paralelele universale la aceste<br />
intrebari §i raspunsuri cornice , aratand esistenta for<br />
in Spania, Italia, Germania etc. un adaus la aceste v.<br />
Dunlop-Liebrecht 2) la care mai adaugam acuma §i<br />
nob paralela romans.. Un sir intreg de intrebari §i raspunsuri<br />
de felul acesta contin basmele ruse§ti.2) Dintr'un<br />
punct de vedere mai general a studiat Veselovsky<br />
aceste disputatiuni ,Joco-seriac aducandu-le in legatura.<br />
cu disputatiunea lui ,Elefterie cu Tarasie, de<br />
earl vorbim in literatura religioasa, cu ocaziunea legendei<br />
celor 12 vineri' 4).<br />
Tot din literatura joco-seria face parte §i nu este<br />
mai putin raspandita<br />
:<br />
,Vorbirea in versuri de glume intre Leonat betivul<br />
om din Langobarda fi intru Dorofata muerea sa scrisa<br />
de Vasilie Aaron si publicata pentru intaia data la<br />
1803. PAO. acum am cautat in zadar originalul acesteb<br />
scrieri, care dupe numele persoanelor insui se<br />
pare a fi italian. Cuprinsul acestei scrieri burlesca este<br />
l)<br />
Balladen und Romanzen deutscher Dichter Berlin 1827 pag.<br />
83 urm.<br />
3) Pag. 491 No. 333.<br />
3) Afanasiev No. 185 urm. v. si paralelele in vol. 1V. Moscau<br />
1873 p. 472 urm.<br />
4) Jurnal minist. narod. prosver'. vol. XCIX partea II. 1878<br />
p. 86-98.<br />
+
AARON, LEONAT V DOROFATA 169<br />
incercarea Dorofatel de a indrepta pe barbatul et de viliul<br />
betieT, dar in zadar. Vorbirea in versurI se isprave§te<br />
cu cererea lul Leonat, care este cunoscuta §i in<br />
alte literature, el zice :<br />
,Ah iubita mea boreasa !<br />
Dintr'un milion aleasa!<br />
Gandul tau mie 'ml place<br />
de precum zise§T vel face<br />
face -veT un lucru mare<br />
§i vrednic de neuitare.<br />
Ingroapa-ma puiul met' !<br />
aproape de fagadah,<br />
sat' de ma iube.ti pe mine<br />
fa rogu-te atata bine ;<br />
lass, ca sa ma ingroape,<br />
in crijma, de cep aproape,<br />
cl auz vinu ciuruind<br />
fagadariu bubuind.<br />
i vazand mormantul mea<br />
sa zica in gandul sau :<br />
sarac voinic Leonat<br />
aicea e ingropat ;<br />
D-zea sal odihneasca<br />
in desfatare cereasca ;<br />
ca de multe orT beura,<br />
dintr'acest cep pe can cura.c<br />
S'a tiparit la 1815, 1832, 1856, 1872 etc.
CORNICEA SATELOR<br />
Ast-fel e intitulata o colectiune de ,mai multe anecdote<br />
inedite, glume scornite de poporul roman in<br />
pofida altore, ed. I Bucuresci, 1870 si ed. H neschimbata<br />
afara de titlu, unde din anecdote inedite, s'a facut<br />
: cuvantul hibrid : anedite, Bucuresti 1875.<br />
La 1857 insa deja a publicat Dimitrie Jarku, pe cat<br />
§tim, prima colectiune de anecdote, sub titlul: Efimeride<br />
(anecdote) sad Romanul glumet, culese si tiparite<br />
de ,Bucuresti 1857. Aceasta din urma colec-<br />
Oune coprinde 111 anecdote , din cari insa o buns<br />
seams nu e de origine populara romaneasca, bunioara<br />
No. 10: ,de Dante si Ariost' No. 54: despre<br />
,Generalul Laturc No 63 : ,un lord din Londra' No.<br />
64: ,contele de Mirabe etc. Cu toate acestea unele<br />
dinteansele sant romanestl.<br />
Romanesti cu totul sant insa cele din : Cornicea<br />
satelor. Eroul principal e sad un figan, sad un sarb.<br />
Figura aceasta din urma este foarta interesanta, de oare<br />
ce ca a fost personificata prin Dedu-Ivan.' eroul until<br />
sir de nasdravanil in snoavele d-lui Ispireseu- ci in<br />
snoavele publicate in Calendarul basmelor pe 1874 si.
ISPIRESCU, SNOAVE 171<br />
1881. Pacaliturile tigane§ti de asemenea se afla Si in<br />
acele calendare §i in acel de 1877, dar cu mult inainte<br />
deja in Basmele d -luI I. C. Fundescu din 1867 §i<br />
1870.<br />
Dedu-lvan de care am vorbit acuma, nu este alt-cineva<br />
de cat ,Guru Paramarthe nasdravanul de istec<br />
(adica de prostu() din literatura indica, pe care I'am<br />
§i pomenit mai sus. In Germania s'a nascocit un §ir<br />
de pove§ti din soiul acelora a la Dedu-Ivan, atribuindule<br />
locuitorilor unui ora§ anume. E vestita poveste<br />
despre : Laleriburger, publicata de Von der<br />
Hagen... In anticitate eras vestkl Abderifzi etc. Mai<br />
la fie-care popor se afla inchipuirea say a until ora§<br />
locuit de ast-fel de oameni nand, sail naucia este personificata<br />
printr'o singura figura.<br />
Pcicalci §i Pepelea se deosibesc cu totul de cei-Pakl<br />
eroi at literaturei joco-seria, cad ispravile for nu mai<br />
sant glumefe, ci retutacioase in pofida altora. Pacala §i<br />
Pepelea reprezinta tocmai reversul caracterului hazliu<br />
al unui Nastratin, unui Tilu sari unui Bertoldo.<br />
In fine ne mai ramane a vorbi despre snoavele<br />
d-lui Ispirescu. Sub pseudonimul: ,Un culegaor-typograph'<br />
publica D-nu P. Ispirescu la 1873 bro§ura I.<br />
§i la 1874 brosura II-a de : Snoave sail poveM populare<br />
adunate din gurile celorti ce sag mite', La 1879<br />
aparu ediliunea II-a foarte imbogatita. Intro dare de<br />
seamy ce am facut despre aceasta carte 1) §i apoi intr'un<br />
adaus 2) am aratat izvorul §i filia0unea acestor<br />
1) Magazin ftir die Litteratur des Auslandes 1880.<br />
2) Litteratur-Blatt fur germanische and romanische Philolgie.
172 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANI<br />
pove01. Aci numal un .singur esemplu t) Barbatul<br />
cu labapoa,.<br />
,Doi prieteni se intalnesc ; dupd, ce 'el darn build<br />
zioa. Ia spune'ml, nenivrule, zise unul din el, cum<br />
o duel to cu femeea ? Foarte bine, rdspunse el, in<br />
zioa cununiei chiar cum am venit acasa, am luat un<br />
scaun care mi se parea cd 'mi sta in cale, §i l'am tramtit<br />
a..a de tare, incat s'a facut tandari. Femeea mea,<br />
crezand ca sant un nebadaios , ambla pe langa mine<br />
ca pe rang, o bubd. coapta. Ed, din parte'mi nu 'I am<br />
zis pang. azi nici dd-te mai incolo. A mea m'a prostit<br />
de tot. N'am zi albd din pricina el. 0 sd incerc s,<br />
fac si e, ca tine. Dupa ce ajunse acasa , se face ca -I<br />
supdrat, gi unde pune mana pe un scaun, care zicea,<br />
el 'I sta.' in cale ei<br />
'I trante0e de nu se mai alege nimic<br />
de dansul, apoi se rasti la femeea sa, zicandu-i,<br />
c, nu ingrije0e sa, fie lucrurile puse la locul lor.<br />
Tarzid to -al de0eptat, barbatele ; acum esti ca laba-<br />
§aoa de nas, IT raspunse femeea."<br />
Aceasta snoava este o paraleld interesanta la izvorul<br />
din care Shakespere a scos tema piesei sale :<br />
,Taming of the shrew.' Imblanzirea indarjitel. Un<br />
fabliau francez contine aceea0 poveste 9. In Spania<br />
este in colectiunea de nuvele scrise in sec. XIV de a.tre<br />
Infantele Juan Manual, de sigur dupa izvoare orientale<br />
3). Italiene0e a fost prelucratd de Straparola<br />
1) P. 70.<br />
Legrand III, 204.<br />
3) Conde Lucanor cap. 45.<br />
4) Piaccevole notti VIII fay. 2.
WARTIC, TRET STREW<br />
173<br />
de unde de sigur a ajuns la Shakespere. In Orient<br />
se afla in carticica : Kisseh khun 1); mai cu seamy aci<br />
si la Straparola se afla, incercarea zadarnica, ce face<br />
barbatul cel alt, ca si in snoava romans,, gi o pateste<br />
ram, cad 1:;i a adus prea tarzig aminte 2).<br />
Inainte de a termina cu aceasta, literatura a pove-<br />
stilor snoavelor mai pomenim gi<br />
: Trei fireci, fi doi<br />
ghebo0 , povesti populare si amuzante, cea intaiu tratand<br />
sarlatanismul , cea a doua intamplarile cu dracii<br />
in moara parasita, amandoua comico-satirice , imitate<br />
din auz de Toma Wartic ed. II-a Bucur. 1878 (ed. I<br />
1858). ,Trei ,sired` p. 1-24 nu este alt ceva decat o<br />
parodie a povestei lui A. Pann 3), la mijloc p. 20-24<br />
este un epizod a Carel' original este un fabliau citat de<br />
Dunlop 4). Iar povestea II-a : ,doi ghebosic e o schimonosire<br />
pretinsa comico-satirica.4 unui basm de<br />
Musaus : Ulrich mit dem Bilhel 6) ( amestecand la<br />
mijloc : ,Dracul si femeeac salt povestea lui Beelfegor.<br />
Mara de aceste cart i tiprtrite, in care se aflu snoave<br />
si pove§ti populare, mai sant §i multe raspandite prin<br />
manuscripte mixte 6); o colectiune insa destul de vestita<br />
1) Berlin Stettin 1829 pag. 12-17.<br />
2) V. Dunlop-Liebrecht pag. 284.<br />
3) Povestea vorbil I, 162 urm.<br />
4) Pag. 208: des trois larrons" de Jehan de Boves (Legrand<br />
III, 308).<br />
5) Volks-Miirclien der Deutschen. Berlin s. a. ed. Hempel vol.<br />
IV pag. 5-34.<br />
6) Silutem nevoid a ignora mai toate snoavele publicate in calendare<br />
i i perdute in mare parte impreunii en calendarele. Adevlirul<br />
este, ca aceste calendare an contribuit mult la ritsplindires.
174<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
este colectiunea cea mare manuscrisa de pilde, snoave<br />
§i pove§t1 de Golescu, acuma in posesiunea Academia<br />
Datorim amabilitatil d-lui P. Ispirescu o copie de vr'o<br />
suta §i mai bine din acele snoave, culese de catre<br />
Golescu, unele reale altele din call, iar allele din<br />
auzite. Curios ins, este, ca o parte dinteansele are un<br />
caracter burlescfrivol. In general nu sant populare,<br />
ci de origine liter ard §i persoanele principale sant :<br />
Imparat,I §i filosofi.<br />
Comunicam aci numai vr'o 2-3 dintr'acele care<br />
apartin claseT dintaln, adica se par a fi culese din<br />
gura poporuluT, §i una din cele literare, culese de prin<br />
carts.<br />
A§a buni-oars snoava urmatoare, care se afla §i in<br />
,Cornicea sateloe , Si maT trae§te §i pana astazi in gura<br />
poporuluT:<br />
,Un Wigan ca sa §aza la masa cu stapanu-sari, se<br />
socoti sa mearga tocmal asupra meseT §i sa. '1 zica:<br />
Bung. masa coane!" socotindu-se ca stapanu-saa<br />
o 'T zica : ,§ezT la masa., tigane!` Asa se duse asu-<br />
pra meseT §i '1 zise : ,Buns<br />
masa coane!' Stapanul IT<br />
zise : e§1 afara tigane !<br />
Alta :<br />
,Un boer umflat in blane, intreba pe un gol §i despuiat,<br />
in vreme de iarna, de 'I este frig la trup ? Acela<br />
iT zise,: )(Tar tie ItT este frig iarna la frunte ?" Ba,<br />
snoavelor ; dar cercetarea for se poate face numai in urma strangeref<br />
de calendare, urmilrita in curs de mulV anT. Rezultatul toting nu<br />
resplateste o muncl." gigantia ca aceasta. Singurul interes ar avea<br />
ealendarele publicate de Anton Pann qiac *Ida numai pentru istoria<br />
internd a operilor sale populare.
GOLESCU SNO AXE 176<br />
nu, zise boerul ; Asa §i mie, raspunse despulatul,<br />
ca tot trupul med ca o frunte '1 socotesc.<br />
Varianta ce am cules-o noT din gura poporulul sung,:<br />
Unul umbland Tarna maT gol, este intrebat daca nu-1<br />
frig? Acel despuTat raspunse : ,dar la nas ti-I frig?'<br />
Ba, nu! ET bine, tot trupul meu e de carne de<br />
nas.<br />
Alta :<br />
,Unul se falea ca vede foarte de departe, §i zicea altuTa<br />
: ,vezT §oarecele acela in varful muntelul?" Acesta<br />
11 raspunse zicand : ,de vtaut nu'l vitz , dar it<br />
auz ronfAind. ' Aceemi snoava se afla §i la Anton<br />
Pann 1) unde are forma urmatoare:<br />
,Un mincinos stand o data, zise altuT mincinos,<br />
Prietine, vezT tu turnul acernalt §i luminos ?<br />
Da, acesta il raspunse ; §i Tar it intreba el.<br />
Dar vezT tu tocma in varfu-i cum umbla un §oricel?<br />
Ce mat mincTuna cu coarne, zise prietinul sau,<br />
Ca eu abia zaresc turnul, ne cum §orecelul tau ;<br />
Insa it auz prea bine cum umbla 'ntropot, incat<br />
Parc'ar bubui o toba §'ar avea clopot la gat.<br />
Te crez acel 11 raspunse, vazandu-se infundat,<br />
Fiind ca nu-§I gtisi omul cu mincTunT de liwlat."<br />
In sfar§it §i cea urmatoare :<br />
,0 muere cam proasta, de cate-orl auzea pe cantaret,<br />
la biserica cantand, incepea sa planga. Cantaretul<br />
bagand de seama, intreba pe muTere : ,Ce al de<br />
plane de cate-ori incep ea a canta ? Nu cum -va gla-<br />
1) Povestea vorbil I, p. 29.
176<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
sul met' te aduce la umilinta ? Nu, domnule, zise ea,<br />
.ci am avut un magar, cu care ma hraniam, §i s'a intamplat<br />
d'a murit, si fiind-ca glasul dumitale foarte<br />
mult se aseamana cu aceluT magar, de cate-orI te<br />
and cantand imi aduc aminte de magarul met'.(<br />
Din snoavele de origine literara, pomenim: ,Intalnirea<br />
luT Alexandru cu Diogen, care roaga pe Alexandru,<br />
pentru tot binele ce vrea sa 'I fad., maT bine sa<br />
se duce la o parte din potriva soarelul ca sa nu-1<br />
piarza caldura. Alexandru .raspunse: de n'as fi fost<br />
Alexandru asi fi vrut sa fill<br />
Diogen.<br />
Aceasta poveste se spune de Cicerone 1) Valerius<br />
Maximus 2) si altT, se afla si in Gesta rom. 2). etc.<br />
Cu acestea am terminat, literatura populard estetied<br />
sag romanticel, aratand atat sirul romantelor cat<br />
si coprinsul lor. Am urmarit aceste romance pana la<br />
izvorul lor, si am cautat a demonstra influenta ce all<br />
esercitat asupra Jantaziei poporulul roman, (land nastere<br />
cu incetul la novele, povefti, basme, ysi snoave.<br />
Pe langg, aceasta ne am convins de fluctuatiunea yecinica<br />
ce esista in literatura populara si de aceea de<br />
multiplele legaturi ce leaga i unesc un popor de altul,<br />
o carte de alta, o inchipuire de alta.<br />
A doua clash, cu care ne ocupam acuma este literatura<br />
etica, care din partea eT, sta in legatura intima,<br />
atat cu cea estetica, cat i cu cea religioasa.<br />
1) Tusculan. 5, 32.<br />
1) Car tea IV, cap. 3. extern 4.<br />
3) Ed. Oesterley C. 138 v. p. 742.
II.<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> ETICA.<br />
°aster, lit. pop. rote, 12
II.<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> ETICA.<br />
A doua parte a literaturei populare cu care ne ocu-<br />
pam<br />
acuma este literatura died, adica acea literatura<br />
populara, care are un scop didactic pronuntat, care nu<br />
Linde a aduce omului o imbogAire a stiintel in mod<br />
fantastic, romantic si petrecator, ci care este mai mult<br />
severe si de aceea mai mult concentrate. Pe cand liieratura<br />
estetica in desvoltarea, raspandirea ei, o vedem<br />
largindu-se, imbogatindu-se din ce in ce mai mult, adoptand<br />
si adaptand elementele cele mai diferite, la din<br />
contra caracterizeaza literatura etica o scurtare si o<br />
concentrare din ce in ce mai mare, si ast-fel o fabula<br />
prea desvoltatl la inceput , perde cu incetul din aparatul<br />
retoric si se ascute pane la cea din urma redac-<br />
Iiune, adica la o sentinfei moralci , sau la un proverb,<br />
care ast-fel adesea isi a luat nastere de la o poveste<br />
sau de la o fabula. Nu tagaduim ca o muliime de fabule<br />
din contra s'au nascut din proverbe.
180 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Inainte insa de a intra in desvoltarea mal de aproape<br />
a materiel, ce ne va preocupa, este necesar a esplica<br />
cauza care ne a indemnat de a subsuma supt titlul de<br />
literature, etia I , fabulile §i proverbele. Explicare a<br />
aceasta va fi coprinsa in defini(iunea fabuleI ce o<br />
vom da.
FABULE.<br />
Cel d'antaiti care a incercat a defini fabula a fost<br />
ritorul Aphtonius din Antiohia in Syria a. 350 d. Chr.<br />
El zice ca. : ,Fabula este o vorbire planuita destinata<br />
a arata un adevar prin diferite chipuri.( Este clar ca<br />
aceasta definitiune nu e de loc o definitiune satisfacatoare<br />
, caci tocmai principalul nu este de be explicat,<br />
adica rolul ce'l joaca animalile in fabula.<br />
Phaedrus zice in introducerea sa la colecciunea fabulelor<br />
latinesti, ca. scopul lui este: de a amusa si de<br />
a instrui tot de o data. 5i to cmai fabula I-a Lupul fi oaea<br />
este contra acestel definifiuni, caci ce amusare este<br />
moartea nevinovatei oaie , si ce instructiune ne da aeeasta<br />
fabula, unde vedem ca forta brutal' sfarama<br />
nepedepsit pe cel slab?<br />
Asa incearca apoi Batteux, La Motte-Houdart, Richer<br />
.si alcil a da o definitiune mai satisfacatoare a fabulei,<br />
pana cand veni Lessinq marele critic si poet german,<br />
si aduse chestiunea la solutiunea cea mai bung.. Definitiunea<br />
lui este cea urmatoare :<br />
Daca reducem un principiu etic genera' la un caz<br />
special ,si dam acelui caz realitatea,i compunem din-
182 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
trInsul o poveste, prin care se recunoa§te principiul<br />
general, atunct se numqte area compositiune : fabuld.<br />
Scopul fabule deci este : moralul saa adevArul ce coprinde<br />
epimitul pus la sar§itul fabuleT. Iar pentru<br />
aceea, ca fabula sa fie mai convingatoare trebue ca<br />
ss ne povesteascs un caz real, §i prin urmare trebue<br />
ss vedem cat de scurt se poate , intreaga fabuls de o<br />
datA. De aci se esplics intrebuintarea animalelor 111<br />
fabula : fie-care animal prin trAsura caracteristica a<br />
naturalulul sAu, inlocue§te numal prin numirea lui<br />
deja un caracter intreg isolat §i specificat.<br />
DecT scopul este: sentinta morals, ethica, oglindirea<br />
adevdrului precum it intelege poporul, §i tot asa oglinde§te<br />
Si proverbul acel adevAr al inteligenteT populare.<br />
Nu este deci numal petrecerea, ci din contra inva0,tura<br />
morals, care face pe popor sit citeasca §i di, repete<br />
acele fabule adesea or! prescurtiindu-le Omit la<br />
proverb §i zicdtoare. 5i not deci am unit amtuldou5, sub<br />
titlul general : ethica poporului.<br />
lstoria fabulel nu este apoT maT putin interesantg.<br />
decat istoria celor alte ramurT ale literature! populare<br />
unde adesea diferite pove§t1 se grupeaza in jurul unul<br />
singur centru; cad si<br />
aci se grupeaza suma intreaga.<br />
a fabulelor in jurul ulna personagiu mai mult sat. mar<br />
putin mitic : Aesop.<br />
Dar cu mult inainte deja avem alegoril biblice; asa<br />
aceea a lul lotham Si a prooroculuT Nathan. In literatura<br />
greceascA preceda Hesiod si Epimenides liff Aesop .<br />
AdevArate fabule originare ale luT Aesop nu posedam.<br />
Socrat a versificat unele in temni0.. Demetrius Phalerus<br />
c. 300 a. Chr. ar fi rules intaiu fabulele asopice.
FABULE 183<br />
Babrius (Gabrius) Inaintea luT August le-a prelucratu<br />
in versurT grece§ti §i a§a merge literatura fabulistica<br />
ra..spandindu-se peste toga Europa. Editiunea cea mai<br />
complecta de fabule grece§ti, unde se afla adunate la<br />
un loc fabulile diferiplor autori din cursul atator secolt,<br />
este aceea a doctorului Corai, Paris 1802 care a<br />
adunat toate variantele.<br />
Fabuli§tii latini as fost Phaedrus §i Romulus ; rela-<br />
'kiunea ce esista intre danOi nu e deslu§ita Inca pang.<br />
astazi. Poate ca in sec. 3-4 un monah anume Romulus<br />
descompuse in prosy fabulile versificate ale lui<br />
Phaedrus, §i mai adauga i altele din alte izvoarq.<br />
Precum a fost prelucrat apol Aesop in literatura greceasca<br />
aa a fost prelucrat §i Phaedrus §i Romulus, cu<br />
atat mai u§or, cat limba latina era singura limba literary<br />
in curs de atat,ea secolt. Cel mai insemna0 representant,i<br />
sant apoi : Galfredus, Vincentius Bellovacensis,<br />
Faernius etc.<br />
De vreme deja all fost traduse aceste fabule in<br />
limbele vulgare, §i mat fie-care popor poseda o sums<br />
de fabuliti can s'au adapat la izvoarele literaturei<br />
clasice, adesea on traducand numat prototipul lor.<br />
Mal pe larg despre aceasta veil escelenta introducere<br />
a lui Robert la editia fabulelor but La Fontaine 1).<br />
Afars de aceasta mai esista in literatura universals<br />
o epoped intreaga, al caret erot sant animalele. Numat<br />
un mic fragment dintr'aceasta este : Bactrahomyonzahia<br />
1) Fables inedites des XIIXIII et XIV siecles et fables de<br />
La Fontaine prec4d4es d'une notice sur les fabulistes. 2 vol. Paris<br />
1825. vol. I pag. XIIICCXLVILL
184 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARk ROMANA<br />
,lupta broa§telor cu §oarecir , adesea consideratA ca<br />
o parodiA a lui Homer. Mult mai imposantA este epopea<br />
cunoscutA in literaturele modioevale ale Holandel<br />
(Flandriei), unde este de sigur forma cea mai vechie,<br />
Franciel §i Germaniel, cunoscuta subt numele: Renard<br />
contrefait" Vulpea vicleana, ,Reinke de Voss` sau<br />
,Reineke der Fuchs' prelucrata in fine de Goethe. Vulpea<br />
este aci eroul, in jurul ca'reia se invArtWe toata<br />
actiunea, §i multe din acele fabule se afla impr4tiate<br />
§i rAspAndite peste Europa §i Asia, ca verigele rupte<br />
dintr'un land, lung; mai cu seams a conservat literatura<br />
populara ruseasca o sums de acele fabule de<br />
animale in special de fabule vulpegti, cum le-am putea<br />
numi. I. Grimm, editand recenziunea germane, a impodobit'o<br />
cu o introducere remarcabila asupra fabulelor<br />
vulpe§ti.<br />
Urme slabe de acele fabule vulpe§ti se mai gAsesc<br />
§i pe la not.<br />
In literatura populara romana posedam not insa o<br />
carte specials de fabule intitulata , Viata gi pildele lui<br />
Esop`.<br />
and am vorbit in parted antaia de Archir # Anadam<br />
1) am atins legatura ce esista intre viata lui Ar-<br />
1) Pag. 109 arm.<br />
chir §i viata lui Esop. Cad not trebue sA separAm acea<br />
Viatei relativ moderna de jabulelel cu mult mai veche.<br />
Viata lui Esop este o tesetura fantastica de pove§ti<br />
orientale de tot soiul §i de diferite origin'', cart venind<br />
de la Orient la Occident s'ad grupat in jurul undi personagid<br />
mitic, reprezentantul istecimei, precum am
FABULE 185<br />
vazut acelmi proces §i la alte call din literatura romantics.<br />
Aceasta ,Viatac se atribue cu nedreptate pope]:<br />
Maxim Planudes , care a fost trimes la Venetia<br />
ca ambasador, de catre imparatul Andronic Palaeolog<br />
pe la 1327. De oare ce o mare parte din acele<br />
snoave §i pove§ti, pe carT IT gd.,:im in Viata lui Esop,<br />
sant atribuite deja lul Heykar (Archir) in 1001 NoptI<br />
arabice, cel putin contimpurane, §i chiar maT vechi,<br />
apoi nu TO incape indoiala despre prioritatea OrientuluT,<br />
§i de vechimea mai mare acelor povqt1 de cat<br />
insq Planudes. Unele dintr'ansele d. e: acea cu limba<br />
care este §i cel maT bun lucru, si cel maT rats tot-de -,<br />
odata, se aflti deja in Talmud1) Cea-l'alta parte pe<br />
care o regasim in Archir si Anadam, adica zidirea<br />
oraplul in aer, Si intrebarile ce s'a intrebat cu inteleptiT,<br />
este din cercul legendelor solomonice; si. ass mai<br />
departe. Pe langa aceasta ins41 onoarea de fabulist iT<br />
este disputata luT Esop de dire Locman cel prea in-<br />
telept Arab, tot atat de mitic ca gi<br />
insq Esop, care<br />
dupa legenda se tragea de la Job, §i era din semintia<br />
patriarhuluT Abraham<br />
Cum este insa, acea Viata a lul Esop` a desfatat Si<br />
desfateaza pe poporul roman aproape doua secole.<br />
Cad am descoperit un manuscript al Vietei lui Esop'<br />
in Biblioteca Centrald. din Bucurestf scris inainte<br />
de 1705, deci pe la sfar§itul secoluluT XVII. Un al doilea<br />
manuscript de pe la mijlocul secolului XVIII pre-<br />
1) Literatura comparativX universals Kirchhof, Wendunmuth<br />
ed. Oesterley vol. V. p. 34.
186 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMANA<br />
cum si un al treilea din 1779 sant in posesiunea noa-<br />
Ara. Afara de aceea mai posede si Biblioteca din Iasi<br />
un manuscript al ISopiet4. Ffindtoate traducOunt unet<br />
si aceleasi redacpni, nu se deosebesc aceste ,Viete'<br />
intre dansele, de cat printr'o forma, mai mult sad mat<br />
putin archaica a stilului. Ceva mai mult se deosibesc<br />
manuscriptele de ediOunile prin scurtari si prelungirt,<br />
d. e : la invataturile date lut Enn de catre Esop, si allele.<br />
Si mai mare deosebire este intre fabulele sad<br />
pildele din manuscripte si cele editate. Acti se vede,<br />
ca nu s'au intrebuinlat traducatoril de una si aceiasi<br />
recenziune.<br />
Inainte insa de a ajunge la ,pildele% vom schita in<br />
scurt, viat,a cea fabuloasa a lut Esop<br />
,<br />
Esop de na.stere sclav Frigian, a fost mut si de o<br />
uraciune inspaimantatoare, dar cu firea prea destept.<br />
In casa aceea unde era el sclav, se vorbira alit doi<br />
sclavi sa manance niste smochini ai stapanului lor, si<br />
sa invinovaleasca pe Esop. Acesta insa band apa calda<br />
o varsa curata cum a baut-o, apoi puse $i pe cei dot<br />
sclavi ce'l parard, sa imiteze esemplul lut; et scoaserd<br />
smochinile, si ast-fel dovedi el pe adevaratul hot. Deslegandu4<br />
norocul limba , Esop a fost vandut la un negutator.<br />
Plecand in calatorie, se incarca Esop en un<br />
sac plin de paint , cu toate cd, ceruse povara cea mai<br />
usoara. Dar dupa ce se golise acel sac, mancand tot<br />
dinteansul, le arata. Esop, ea Inteadevar a luat povara<br />
cea mai usoara, cad se micsora din zi in zi, pecand<br />
povara celor alti ramanea statornica. In Samn e cumparat<br />
de catre filosoful Xant , pe care insa adesea oil<br />
Il intrece Esop prin istecimea Int. 0 data luand un
FABULE 187<br />
vultur inelul imparatesc de la Samieni l'a lasat sa<br />
caza in sanul unei slugi ; Samienii se rugau de Esok,<br />
sa le talcurascd acel semn ceresc ; el se invoi numal<br />
atuncea, dupa ce el capdtara slobozirea lui de la Xant.<br />
Ast-fel devenind slobod s'a dus ca sol al Samienilor<br />
la Cris imparat in Lidia si a dohandit impacarea im-<br />
pdratului cu Samienii.<br />
De acolo se duse la Lichir imparatul Vavilonulut<br />
Esop lua pe Enn ca copil de suflet, ins acesta rasplati<br />
rau fapta lui Esop , parandu-1 la imparat ca cum ar<br />
trada imparatja. Osandit la moarte, scapd Esop prin<br />
mijlocirea lui Ermin, prietinul sau, care-1 ascunse intr'un<br />
mormant, raspandind vestea, cum ca Esop a murit.<br />
Indata ce auzi aceasta Nectenav Imparatut Egiptenilor<br />
, trimise soli la Lichir, zicand daca nu va trimete<br />
pe cine-va, care sa zideasca un turn in vazduh<br />
si sa rdspunza la intrebarile facute, ii va lua impard-<br />
Jeluindu-se imparatul de moartea lui Esop , si tanguindu-se<br />
de hotararea cea pripitd, afla prin Ermin;<br />
ea Esop traeste. Indata porunceste imparatul sa'l aducii<br />
Inaintea lui si sa osandeasca pe Enn. Esop cere ertarea<br />
lui, ei-1<br />
mustra printr'o sumo de pilde si povatuirl<br />
frumoase :<br />
,Pupne sa vorbestl si cumasura, si multe sa ascult.,1<br />
si inte1epleste sa urmezl.'<br />
Celor ce fac bine nu -i pizmui, ci sa.-0 para bine<br />
de el; ca de -i veI pizmui, mai mult pre tine insuti to<br />
vei vatama." ,Nu-ti fie rusine a Invat,a sl fad. tot d'a<br />
una ce e mai bine.' ,In toata zioa opreste ceva pentru<br />
zioa de main, ca mai bine este , cand al muri,<br />
sa, lasl la vrajmasl, decat , cat vel trai sa aibi lipsa.'
188 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
,Fa aceea ce nu to va intrista.' etc. etc. De aceste<br />
cuvinte se rani Enn la inima si muri.<br />
Esop pleca la Eghipt si birueste pe to(i inteleptii<br />
de acolo, si implineste si cererea imparatului intocmai<br />
precum am vazut'o la Archir 1). Calatorind apoi prin<br />
ora§ele Greciei ajunge si la Delft. Locuitorii din De lfi<br />
nu'l cinstira , dupa cum se cuvenea , de aceea Esop<br />
11 lila in ras. Ca sa-sl rasbune, Delfienii au ascuns un<br />
vas din templul 1ui Apolo in hainele sale si l'au osandit<br />
apoi ca un fur de vase sfinte, sa, fie aruncat intr'o<br />
pra'pastie ; ceea ce §i facura, cu toate rugaciunile lui<br />
Esop si pildele ce le spunea. 0 eiuma ce se lati intre<br />
dansil , era pedeapsa pentru nedreptatea Ion(<br />
Editiunea cea mai veche, de care am putut da. este<br />
din 1812 fara loc, titlul suns, : ,Vieata si pildele prea<br />
inteleptului Esor , prin acest typariu maa indreptate<br />
1812. Aceasta editiune a servit de baza tuturor celor<br />
alte editiuni. Iasi, Sibii 1816. Bucur. 1834, 1843, 1858,<br />
1872 , 1877 etc. etc. Tiparul coprinde pe langa viata ,<br />
§i 105 pilde sau fabule esopice 2). Nu tot atatea fabule<br />
si nu aceleasi coprind manuscriptele. Manuscriptul cel<br />
mai vechiu coprinde 25 : teikurdi ale lui 1sop 3). Dintr'aceste<br />
26 fabule se regasesc 19 in editia tiparita, si<br />
71ipsesc, (adica No. 3, 4 , 13 , 14, 22 (21), 23 (22), 24.<br />
(23). Intre acestea se afla, si fabula versificata de<br />
I)<br />
MaT sus pag. 107-109.<br />
Fabutele lui Esop s'au maT tiparit qi 1875 in : Mica biblioteca<br />
pentru copiT.<br />
8) No 20 Sind de doui orl insemnat , sant inteadevgr 26 qi<br />
nu 25 fabule precum sant insemnate.
FABULE 189<br />
Anton Pann, 1) adica comoara ingropata, pe care<br />
o cauta in zadar copii dupe moartea tatalui lor, sapand<br />
viea in toate pArtile, §i in mai multe randuri,<br />
filra a gasi ceva; vazand insa imbelugarea rodului,<br />
inteleg atuncea diata tatalui lor, care le zieea, ca este<br />
ingropata o comoara in pamantul viei sale. Grece§te se<br />
afla aceasta fabula la Corai 2), trantoze§te a fost prelucrata<br />
de La Fontaine cartea V. fabula 9.<br />
Deja mai multe sant fabulile continute in manuscrisul<br />
nostru din 1779, cdci cprinde 30 de fabule.<br />
Dintr'aceste 30, numai 7 se potrivesc cu cele din manuscriptul<br />
precedent, restul, afara de No. 4, 6, 7, 9 §i<br />
26 se regase§te in edit unea tiparitd. Nu e locul aci, a<br />
intra in amd.nunturi mai despicate asupra raportului<br />
ce esista intre fie-care fabula din manuscripte §i cele<br />
tiparite ; caciprecum am zis-o deja in mai multe randuri.<br />
scopul nostru este de a da numai rezultatele cele<br />
din urma, eari se bazeaza pe alte cercetari mai amanuntite,<br />
obiectul a monografii speciale. De oare ce publicam<br />
in , Chrestomatia unele din fabulile manuscriptului<br />
precedent, dam aci cafe -va esemple din acest<br />
manuscript, intocmai dupe, original d. e.<br />
Pilda a cincea 2).<br />
,O mats, intrase intr'o satra liganeasca §i gasi o<br />
child (adica o pile) §i incepu a o linge, §i lingandu-o<br />
cu limba i s'au belit limba pi<br />
curge sange ; iara matai<br />
tot II parea ca este came .i tot pazie di linge chila ;<br />
Povestea vorbii II. pag. 88-91.<br />
2) No. 22 p. 16 ,i p. 291.<br />
s Fol. 32 b.
190 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
mat pe urma vgzu mata cg nu-T carne si este fier, iar<br />
limba et sä rosesa mat de tot(.<br />
Pi lda.<br />
,Sant unit' din oamenT de sa pricesc si sa sfadeseti<br />
cu toV si nu socotescil pre nimene intru nimicg, ce<br />
grgescu tuturor in protivg ; unit ca acel nu socotesc<br />
el toate acele sant asupra lor, si mat mult rgu si nevoT<br />
'sT fac for insusT.'<br />
Aceastg fabulg se regaseste intocmaT asa in editiunea<br />
tipgrit 1), aviind si trasAtura, cg a gasit pila intr'o<br />
fatrit rig eineascii<br />
In tabula greceasca 2) si in toate paralele occidentale<br />
nu este o m6.1,6 ci un carpe ; Asa la Phaedrus, Romulus,<br />
Lafontaine etc. 3).<br />
Alta fabulg este cea urmgtoare : 4)<br />
,0 cioara intra intr'un palcu de porumbI si vazu<br />
pre porumbi, cum sa. hranescil de bine; deci al:1Ru si<br />
ea de sa inalbi la peril ca si porumbil, si umbla cu porumba<br />
nu 'I zice nimicg gandind, ca -i porumbu. i petrecand<br />
multg vreme cu porumbil la un loc. 0 data sa,<br />
prileji de ch'rai ca o cioara. nevi vazand porumbil cg<br />
i cioara, o batura si o gonira dintre dansil. larg ea<br />
neavand ce face, sä dusg de sa. amestecg cu alte cioarg.<br />
bra cIoartile dacg o vazura cg este alba, o batura<br />
si ele si o gonirg. fleet de vreme ce ea vrandti sa -si<br />
schimbe vilMa, sä seal-A de amandog. cetile.<br />
') No. 38 : Milt&<br />
3) Corai No. 184.<br />
3) Robert I. c. vol. I p. 337-338.<br />
4) Fabula a 15-a fol. 34 b.
FABULE 191<br />
Pita.<br />
Do multa on cu Idcomie noastra perdem si driaptd<br />
agonisita noastra, care avem.<br />
In editiunea noastra II corespunde fabula 45 :<br />
Porumbii 0 cioara; dar aci este fabula mai prescurtata,<br />
si pilda cu totul alt-fel. Prototipul grecesc 1) se<br />
deosibeste mai putin de verziunea noastra romand<br />
de cat d. e : Lafontaine si altii, call as alte paseri in<br />
locul porumbilor. 2) Mai pe larg a tratat Benfey 2)<br />
aceasta fabuld in legdturd cu alte analoage, europene<br />
si asiatice.<br />
Ceea ce priveste manuscriptul nostru de pe la mijlocul<br />
sec XVII el confine numai Viafa, §i notitele<br />
luate privitoare la manuscriptul din Iasi saint prea<br />
scurte, ca sa ne putem pronunta aci, asupra numarului<br />
fabulelor si asupra relatiunei ce esista intre dansul<br />
si cele alte manuscripte si editiuni.<br />
Afard de acele editiuni tipdrite sus pomenite, si des<br />
repetite, dar neschimbate, mai esista si o alts editiune<br />
mai bogata, dar stricata in ceea ce priveste limba in<br />
care e scrisd.<br />
Aceasta editiune e intitulatd ; Vieafa fi 183 fabule<br />
ale 10' Esop, precese de ccIte-va teorii ritorice01 asupra<br />
scrierilor aligorice 0 urmate 0 de alte cdte -va<br />
fabule dintr'alti autori Elinl Buzdii 1857.<br />
Aprilie 22.<br />
N. .1. D. Prelucreetorul f i Traduccitorul carp<br />
1) Corai No. 101.<br />
') Robert. 1. c. I. pag. 247-248.<br />
3) Pantschatantra I. pag. 224-225.
192 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULfilli ROMANA<br />
a tradus, ceea ce nu indica anume, editiunea neogreceasca,<br />
tiparita la Venetia 1799 i care coprinde viata<br />
§i numaT 149 de fabule esopice 1); ca No. 150 a<br />
adaugat traducatorul roman o fabula coprinsa deja<br />
in viara. La aceste a mal adaugat 12 din editiunea romaneasca,<br />
ce o putem numi vulgate alte 15 sant<br />
scoase din ,compilatiTc §i 5 fabule de la sfar§it, cu<br />
call se termina fabulile esopice sant de asemenea repetiri<br />
din ,viaca". A§a scoate autorul suma de 182<br />
fabule esopice. Adause mai sant : fabule §i aligoril<br />
sco§i dintealti autori §i fabuliOT ElinT (Prodicus, Stesihorus,<br />
Gavrias §i Aphtonius) §i parabolile biblice,<br />
pe langa aceasta §i fabula madularilor §i a stomahului<br />
(din La Fontaine), pe care a versificat-o asemenea<br />
Anton Pann, cu catl-va aril mai inainte 2). Aceasta fa-<br />
hula vestita, o gasim mai intaia la Titu Liviu 8) apoi<br />
raspandita peste toata lumea ; in colectiunea lul Coral<br />
se afla in doua variante (No. 202 si 322). Mai pe larg<br />
vezi Robert 4).<br />
Pe langa acele colectiuni anume, de earl am vorbit<br />
panes acuma, mai traesc §i o suma de fabule in gura<br />
poporulul roman, §i din gura poporuluT roman, at) fost<br />
culese de Anton Pann §i de Ispirescu, §i publicate atat<br />
in : ,Fabule §i istorioare cat §i in ,Povestea vorbiTc<br />
celui d'antaiu, precum §i in : ,Snoavele( §i ,Pilde §i<br />
GhicitorT( celui din urrna. Afars de esemplele aduse<br />
1) Pag. 46--126.<br />
8) Povestea vorbii .III 1853 p. 93.<br />
3) II.<br />
c. 20 § 3.<br />
4) L. c. I, p. 169 nrm. La Fontaine III, fabula 2.
FABULE 193<br />
in treacat, vom mai pomeni Inca unele din aceste colectiuni.<br />
In Fabule fi istorioare 1) versffica Anton Pann o tabula,<br />
interesanta din punctul de vedere al originei. Not<br />
am evitat a vorbi de originea fabulel, caci aceasta prohieins<br />
nu s'a resolvat papa acuma. In genere insa se<br />
cauta originea fabulei in India, unde credinIa religioasa<br />
vede in animal, locuinla unui suflet omeneso,<br />
si de aceea inzestreaza animalile cu facultati omenesti.<br />
Considerand insa fabulele orientale mai de aproape<br />
si comparandu-le cu cele occidentale, nu se<br />
poate tagadui o deosebire fundamentals : in Orient<br />
sant animalile, oanzeni travestiti, earl vorbesc si rationeaza<br />
ca oameni, at toate pasiunile omenesti; cu un<br />
cuvant, putem inlocui pe animalul cu un om care are un<br />
nume propriu de animal d. e: Urs, Let etc. pe cand<br />
in Occident fie-care animal represinta un caracter,<br />
o singurei pasiune, corespunzand cu firea sa inascuta :<br />
vulpea e tot deauna numai reprezentantul vicleniei<br />
ursul : greoiu. etc. Ceea ce insa este un fapt constatat<br />
si dovedit de not pentru o mare parte din literatura<br />
romantics adica migratiunea productelor Orientului,<br />
si schimbul reciproc intre popoare, este un fapt<br />
si pentru literatura fabulistica. Esemplul de faVii, tabula<br />
lui Anton Pann Aoarecile, este o dovada noun,<br />
pentru acest adeva'r. Fabula ne spune :<br />
,Un soarece mare , anume Gherlan peste toata,<br />
gloata hind ca'pitan , se mandrise inteatata , Meat<br />
vrand sa se insoare, a cautat o fats de niam mai nalt.<br />
1) II p. 32-36.<br />
Gaster, lit. pop. rom.<br />
13
194 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Aa afla el, ca soarele e Iucrul cel mai mare §i slavit<br />
pe pamant, §i se duce la dansul sa peteascd fata lui.<br />
Scare le II raspunse , ca, inteadevar e mare §i slavit,<br />
dar norul eel mai mic it acoperd §i'l intunecd, deer ii<br />
este supus. Atunci pleacd Gherlan la petit dupd fata<br />
noralui. Ajungand la nor, afla ca, nici norul nu e eel<br />
mai puternic, ci ye/Wu/ e mai puternic de cat dansul,<br />
dd care ce 'I gone§te §i '1 risipWe ca pe un fum. Gher-<br />
Ian se duce la vcint ; nici vantul nu e mai puternic, ci<br />
cetatea, care nici pAs n'are de suflarea vantului. Mai<br />
puternic insa de cat cetatea este neamul pricesc, care<br />
gdurind temeliile ei, o surpd si o prapAdWe; §i atunci<br />
Gherlan recunoa§te ch. inteadevar §oarecii sant neamul<br />
cel mai puternic de pe acest pamant."<br />
AceastA fabuld este curat indica si face parte din<br />
colectiunea Panciatantra 1) sub titlul : foarecile<br />
schimbat isi mad un mire.' Soarecile prins de un coruiu<br />
cade in mana unui brahmin, care '1 schimbd intr'o<br />
fatd. Cdutand apoi un bdrbat pelitru dansa, vine<br />
mai intaiu la soarele, apoi la norul, la vantul, la muntele<br />
§i in fine la varecile , care gdurWe muntele §i<br />
care prin urmare este eel mai puternic. Fata este ia-<br />
rai schimbata<br />
in §oarice. Cele alte forme orientale<br />
ace! fabule se afla la Benfey 2). In Occident este fabula<br />
7 cartea VII de La Fontaine aproape identicd cu fabula<br />
noastra, v. Robert, 1. c 3). Aceemi fabuld a mai<br />
fost tractata in limba romana de o autoard care a tra-<br />
I) Partea III fab. 12 trad. de Benfeyi vol. II p. 252-266.<br />
2) Paneratautra I p. 373-378.<br />
3) II p. 212-211.
FABULE 195<br />
dus'o pentru copile; §i de nu ma inel este una din<br />
basmele publicate de Hint,escu. In legatura cu aceasta<br />
fabula mai sta §i cea esopica 7) unde Aphrodite schimba<br />
o pisica intr'un om, dar cand vede un ,oarice, renaste<br />
firea el' de pisica.<br />
Alta fabula din Povestea vorbei este 2), Copaciul<br />
batran lovit de vifor se frange §i cade, pe cand trestia<br />
cea slabs sta pe loc, fiind a se pleaca la orb ce vant'.<br />
Ce e drept, aceasta fabula se allti deja intr'un calendar<br />
tiparit in Buda pe anul 1825 3). Dar la Pann se pare<br />
ca a ajuns ca §i alte pove§ti si fabule numal prin popor.<br />
Si aceasta fabula nu este putin raspandita. GrecWe<br />
se afla la Corai 4). Virgil face in doua randuri alusiune<br />
la aceasta fabula. 6) Alte paralele v. la Robert a)<br />
§i anotatiunile lui Oesterley la Schimf and Ernst de<br />
Pauli 7).<br />
Vulpea firoscoasci , Tata acuma un esemplu din SnOvele<br />
d-lui Ispirescu: (P. Ispirescu Snoave ed. 2 p. 48<br />
50) Vulpea vede numai atuncea culcusul sau §i al copiilor<br />
seb in primejdie, cand stapanul vieb vrea sa dc,a<br />
foc acelei vii paraginite, pe cand ea n'avea habar de<br />
dansul, WA vreme voia sa sape balariile sail A, le<br />
smulga. Aceastafabula culea.sa din gura poporului, se<br />
1) Coral No. 169.<br />
2) II p. 53 -54.<br />
3) Cartea de nanA pentru natia rornaneascrt, Buda. 1825 pag. 88.<br />
4) No. 143.<br />
5) Intilitt oarii. in: Georgica cartea II v. 290-291 li pentru a<br />
doua oars in Eneida cartea IV v. 442-443<br />
6) L. c. I 85.<br />
7) Cap. 174.
196 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA<br />
ad& deja intre fabulele lui Tichindeal (fab. 150), dar<br />
Cu deosebirea ea, in locul vulpei e o pitpalaea, intoemai<br />
ca la La Fontaine.1) Paralele antice v. Robert. 2)<br />
Ne ajung aceste esemple de fabulistica romans.<br />
Noi aci ocupandu-ne numai de literatura popularit,<br />
trecem peste fabuli§tii roman, can as luat fabulele<br />
for din isvoare literare i ail rdmas in§i§i literaturd<br />
literard.A§a d. e. Tichindeal, Asachi, Stamati, care s'a<br />
folosit mai cu seam& de fabulele ruse§ti ale lui Krylov<br />
§i al0i.<br />
In stransa legatura cu fabule, mai cu seam& cu aeel<br />
: epimitie acea npilda" sail povafei" morale cu<br />
care se sfarese, stall maximele §i proverbele.<br />
1) C. Iv fab. 22.<br />
2) C. c. 1, 303.<br />
--...-.4.4.Aucv....--
PROVERBE.<br />
Proverbele sant intelepciunea popoarelor, rodul inteligentel<br />
practice, specialitatea trasa din generalitate.<br />
Proverbele sant pentru relatiunile morale ale<br />
omenirei, intoemai ca moneda pentru relatiunile sociale.<br />
Cael proverble sant acei mijlocitori cart aduc si<br />
inlesnesc, pe fie-care zi, spre intrebuint,area practica,<br />
a popoarelor, intelepciunea la care au ajuns oameni eel<br />
mai profunzi, prin meditatinne matura si patrunzatoare.<br />
Muma proverbelor este esperienfa §i proverbele in aplicarea<br />
lor zilnica ne aduc iara, la esperienta. Proverbele<br />
se nasc la toate popoarele, sant, in ceea ce<br />
priveste idea generala, lesne intelese, si se aseamana<br />
intre dansele avand toate un si acelasi izvor general<br />
vials.. Dar cu toate acestea se deosibesc, ca toate<br />
productele populare prin eostumul lor, nationalitatea<br />
lor. Si acela care le studiaza, in sine trebuie sa cerceteze<br />
tocmai aceste deosebiri caracteristice. Coprinsul<br />
proverbelor in sensul cel larg ce am dat not acestul<br />
euvant este multiplu. Sub proverb se coprinde mai<br />
anthill : pilda sau inchipuirea unei idei generale intr'o<br />
imagine restransa din care se naste o parte insemnata
198 LITE<strong>RA</strong>TIJ<strong>RA</strong> POPIILA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
a limber populare, adica: loculiunea proverbiala, cate<br />
o data cofundate cu idiotisme d. e. a prinde cu ocaua<br />
mica; a o lua la sanatoasa a r amine in sapa de lemn etc.<br />
coprinde apoi : maxima sail sentinfa care in genere de<br />
origine reflectoare, a luat nastere prin abstractiune si<br />
pleaca de la general la special, asa sant sententele tuturor<br />
filosofilor si inteleptilor, si In fine proverbul<br />
propriu zis, care se naste din inchipuirea fie-caruia,<br />
care represinte la inceput un ce special si ajunge en<br />
incetul a se lati si a se generalisa. Putem zice cii, cu<br />
cat o maxima e mai generala cu atfita e mai buna,<br />
cu cat un proverb e mai special cu atata e mai bun.<br />
Trecerea de la maxima la proverb o face fabula, care<br />
precum am vazut, nu este alt-ceva decat incadrarea<br />
unei maxime generale in figura unei povesti speciale,<br />
si moralisatiunea, sail invatatura eu care se<br />
sfarseste fabula a trecut adesea In gura poporului, ca<br />
proverb sail locutiune proverbiala.<br />
Maxima se mat deosibeste de proverb printeacw.sta,<br />
el maxima sau sententa spusa de un intelept are<br />
un scop didactic, si ethic si arata omului alte scopuri<br />
si tendinte mai inalte, la care sa aspire, de cat folosul<br />
propriu. Abnegafiune, devotament, rata tendinta si invatatura<br />
adevarailor intelepti, cari cu aceste invataturi<br />
nutrea pe popoarele in zilele for de tinerete.<br />
Unele din aceste maxime an fost adoptate de care<br />
popor, si schimbate in proverbe Cu cat mai simply<br />
si mai scurta era acea maxima, cu atat mai lesne s'a<br />
schimbat.<br />
Pe Tanga aceasta mai este adesea specialitatea proverbelor<br />
lauda si defaima a persoanelor, situatiunilor,
PROVERBE 199<br />
evenimentelor, ora§elor, titrilor etc. ; ,i se continua<br />
din neam in neam a§a d. e. proverbele privitoare la<br />
tigani, bulgari etc.<br />
Forma cea mai vechid ni s'a pastrat in Biblia in<br />
gnomele sau pildele solomonice. Caraeterul for aci<br />
este acel al maximelor, forma : paralelismu sau thesa<br />
antithesa. In Biblia greceascd numita : Septuaginta<br />
dupa povestea, cum ea 70 de intelepti ar fi tradus'o<br />
independent( unil de altI, gi en<br />
toate acestea intr'un<br />
mod a§a de identic , 1mi-it nu se deosibeau intre dansele,<br />
nici printr'un cuvant, in aceasta. Biblia mai sant §i<br />
pildele din ,Cartes intelepciunei" §i pildele lui asus<br />
Sirah,.<br />
In Grecia sant cunoscute principiele, maximele a celor<br />
7 intelepti; eOnd din gura, se parea ca au capdtat<br />
,aripi prin mijlocirea carora zburau din gura in gin*<br />
.i din popor in popor. ,Epea ptereoenta :( ,cuvinte<br />
aripate, cum se numesc in epopea lui Homer, au Minas<br />
titlu maximelor intelepte. De vreme deja au fost culese<br />
ast-fel de maxime ale filosofilor de catre Theodoret<br />
Diogenes Laertius etc. De timpuru au fost traduse In<br />
limba siriacd, araba §i ebraied sub titul de : ,pilde<br />
sau mustrari filosofefti Renumita a devenit apoi<br />
eolectiunea cea mare ,Adagia, alui Erasnzus din Rotel.dam,<br />
in care sant coprinse toate proverbele §i zicale<br />
din literatura clasicd. Editiunea cea mai complectd<br />
este aceea elzeviriana, Amsterd..1683.<br />
Ne ar duce prea departe dad. am voi sa in§iram<br />
toate colectiunile moderne de maxime §i de proverbe ;<br />
ajunge a numi cele mai importante ; adica cea fraucezd<br />
de Leroux de Line y, cea italiand de Pittrd, cea
200<br />
LITE<strong>RA</strong>TD<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
germane de Wander, colectiunea proverbelor romanice<br />
in special de Dfiringsfeld cele sarbe§ti de iruk etc.<br />
Sa vedem acuma §i ceea ce posedam not de maxime<br />
§i de proverbe in literatura ro-nana.Vom considera<br />
mai intai maximele, earl toate sant de origine literal*<br />
§i apoi urmand sistemului nostru, vom cerceta in trasuet'<br />
generale proverbele a caror origine vom cauta.<br />
Nu vom intra in aratarea paralelor, cad precum<br />
am observat la inceputul acestui capitol, tocmal la proverbele,<br />
este greu de a deduce ceva din asemanarea<br />
ce esista intre acele unui popor, cu proverbele unui<br />
alt popor, de oare ce multe Si mai cu seama cele mai<br />
raspandite, rasar din viata practica §i din firea omeneasca,<br />
care e pretutindenea acea§i in ceea ce prive§te<br />
patimile.<br />
Nu e nici un popor , nu e nici o literatura care sa<br />
n'aibe proverbe §i zicatoare in pofida femeilor, care sa<br />
nu biciueasca scumpetea, care se nu face, haz de nerozia<br />
oamenilor, de ingamfarea procopsitilor, care sä<br />
nu se planga sau sä reflecteze asupra impartirei inegale<br />
ale bunurilor lume§ti i ale insuOrilor sufleteti.<br />
De alta parte, evenimentele ce se petrec in sanul<br />
societatii, care nu se ridica peste nivelul poporului incult,<br />
se repeta cu atata asemanare intre dansele, incat<br />
foarte u§or s'a putut na§te acelea§1 proverbe in diferite<br />
locuri , independente unele de altele. A ajunge<br />
dar prin ast-fel de rationamente la concluziuni ethnografice<br />
este invederat gre§it. Se intelege ca i aci constatam,<br />
cain toga literatura fluctuanta populara, migratiune<br />
de la un popor la altul §i inraurire reciproca.<br />
La proverbele insa find materialul prea vast, ne am
PROVERBE 201<br />
marginit de a arata in genere originea for , cum s'au<br />
putut na§te §i cum au putut ajunge la Romani. Numai<br />
in monografir speciale ar putea sa se desvolte mai pe<br />
larg identitatea , altmintrelea mare, sau deosibirea ce<br />
esista intre proverbele romane §i cele slave, sau intre<br />
cele romane Si intre cele romanice §i latine. Incercari<br />
de felul acesta s'au §i facut de dire d-nii Duringsfeld<br />
ai G. D. Theodorescu 1). Dar pe de o parte materialul<br />
de care s'au servit era mic, pe de alts parte cercetarea<br />
mai cu seama celui din urma laboreaza prin prejudecata,<br />
ca proverbele romane trebue sä se asemene<br />
mai mult cu cele latine, decat cu proverbele altor popoare,<br />
dintre cari tocmai Slava au avut o inraurire<br />
destul de mare asupra spiritului religios Si etic al poporului<br />
Roman. Noi ne lasa.m sa:fim condu§i numal de<br />
fapte:§i la care concluziune vom ajunge, pe aceea o<br />
vom adopta.<br />
Colectiunea cea mai veche §i cea mai bogata este :<br />
Floarea darurilor tiparita pentru Mtaiasidata<br />
la 1700<br />
in Sneagov, Si apol 1703 §i 1814. Cat prive.te originea<br />
acestei card §i partea istorisitoare, am pomenit'o<br />
deja mai susu 2). Dara partea cea mai mare se cornpune<br />
din sentenle §i maxime atat al filosofilor, cat<br />
si al parintilor bisericei, incepand de la Socrat, Aristotel,<br />
Platon pana la Ovidie §i Iuvenal 1i<br />
de la Isidor<br />
§i Sf. Augustin pana. la Toma ,Achinatul" (Toma de la<br />
Aquino) marele scolastic aI evului mediu. Un contingent<br />
insemnat de maxime da Sf. Scripture, In spe-<br />
Cercetliri asupra proverbelor romane. Bucur. 1877.<br />
3) Pag. 138 urm.
202 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
cial inteleptul Solomon, acel tip de intelepciune al 0rientuluT.<br />
Cartea se compune din 35 de capitole, din<br />
cari o jumatate vorbe§te de virtutT §i cea l'alta de pa.catele<br />
opuse, in§irate ast-fel, ca dupa fie care virtute<br />
urmeaza contrariul eT, pacatul respectiv ; aka c. I, dragostea;<br />
c. 2, pizma, care este pacatul impotriva dragostei<br />
; c. 3, pentru bucurie ; c. 4, Tntristarea, care este<br />
pacatul impotriva bucurieT etc. Relativ la fie-care sant<br />
citate acele maxime, din cari dam aci numaT cate-va<br />
ex emple :<br />
,Sfantul Pavel a zis : inteleptia lumil ace§tiea, este<br />
nebunie la Dumnezet; deci eel ce §tie mai mult, acela<br />
§tie ma! putin."<br />
Aristotel au zis : gol m'am nascut in lumea aceasta<br />
§i cu napatT ; §i la sfar§it va.zuiU ea nu sant nimic."<br />
Platon au zis : dragostea ochl n'are."<br />
un intelept; tree lucruri gonesc pe om din<br />
casa: fumul, picatura §i muerea rea."<br />
,Seneca au zis: pizma scoate din rau bine §i din<br />
bine Mu."<br />
,Omer all zis: ma! mult se cade a se pazi ne§tine<br />
de pizma rude! §i a prietenuIul, de cat de a vrajma-<br />
§ului.'<br />
Barbarig au zis : pacea este peste toate bogatfile<br />
§i maririle lumil ace§tiea.<br />
,Casiodor au zis : mania este muma a toate rautat<br />
ile.<br />
,Parisiean (!) 1) all zis : vrajma§ul cel mai mare pre<br />
care l'ar putea dobandi omul, este mania luT."<br />
1)<br />
Adicl : Priscian.
FLOAREA DARURILOR 203<br />
,Ermis ad zis : mania nebunulul este pururea in cuvinte,<br />
iara a inteleptului este in fapte."<br />
,Inca (Solomon zice) : precum apa stinge focul, asa<br />
§i milosteniea stinge pacatul."<br />
,Inca : sa nu zici fratelui aid , pasa de ceare<br />
dea."<br />
Ovidie au zistt : vei sa dal, curandd<br />
da.c<br />
salt<br />
Isusd Sirand au zisd : on ce dar vei face, MA cu<br />
fatit veasnla si nu to scarbi; ca, mai multd plateaste<br />
cuvantul celd blind decat da'ruirea cea mare."<br />
Pamantuld mananca pre oameni, Tarn cel foarte<br />
eftind mananea pamantil."<br />
Solomon au zisd : doao lucruri dumniezaul mieu,<br />
rogu-te sn nu'mi dal : nici sarncia nici bogatiea, ce in<br />
vieata mea imI da numal trebuinta."<br />
,Sfantul Paveld au zisd : scumpe:.ea Taste radalcina<br />
tuturord rautatilor."<br />
,Seneca au zisd : cade-sa oamenii sa stapaneasea<br />
pre bani, Tara nu banil pre oameni.."<br />
,Inca : mai bine Taste sä cinstesti pre omul Wa de<br />
de bani, de cat pre bani fara de mid.'<br />
,Iuvenal au zis: nu sant banil aT scumpuluT, ce Taste<br />
scumpuld al banilor."<br />
,Platon au zisd : trel lucruri jeleaste inema mea<br />
mai multd de cat cealea-lalte : pre bogatul, candd ajunge<br />
la saracie, pre eel cinstitu, cand it rusineaza,<br />
pre cel intelept, candu-1 va rade and nebund."<br />
,Caton au zisd : aceaea carea to -au fagiiduit einevas<br />
tie, nu o fagadui to altuea nici cum."<br />
,Sfantulti Grigorie au zisd : din gura mincinosuluT,<br />
nici adevaruld nu sa creade."
204 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong>. POPULAR/ ROMANA<br />
,Sfantulg Avgustinit au zisg : leul nu sa luptg cu<br />
furnicile, nice vulturul prinde muste."<br />
,Sfantul Isidord au zisg : ggina pentru unit ou face<br />
mare galceava, de o aude vulpea.'<br />
Aceste putine exemple ne aratg pe de o parte numgrul<br />
insemnat de autori si filosoti, de unde s'au luat<br />
acele maxime, pe de altg parte putem vedea , ca au<br />
intrat mai mull sau mai putin schimbate in literatura<br />
nescrisg.<br />
De sigur vre unul sau altul din cititori, 10 aduce<br />
aminte de sentinte si cuvinte ce le a auzit rostindu-se<br />
ici-colea.<br />
A doua carte aproape contimporang cu cartea<br />
precedentg este acea intitulatg :<br />
Pilde filosofe0i tiparite la Targoviste 1713 de<br />
Vladica Anthim. ed. cgtre 2-a 1835.<br />
Originalul imediat dupg care s'a tradus este greceste,<br />
tiparit asemenea la Targoviste in acelasi an.<br />
Del Chiaro in cartea sa asupra Romaniei, pomenind<br />
tipografia mitropoliei si (land lista cartilor romane<br />
tiparite acolo de care Vladica Anthim, intre<br />
earl se afla, si ,Alexandria" ne da si o notitg pretioasg<br />
relativa la istoria acestei call. Ca cea din urma<br />
carte esitg din teascurile mitropoliei pomeneste del<br />
Chiaro si : Illaxime filosofiche addogand el el ar fi<br />
tradus acea carte din frantuzeSe in italienefte §i din<br />
italieneste traducandu-se grece0e, a fost tradusg dup.<br />
aceea ,,i romane§te §i tiparitg acolo. Acele Maxime<br />
filosofiche" nu pot fi alt-ceva decal ,Pildele filosofefti.'<br />
Din nenorocire atat esemplarul nostru, cat si acel al<br />
Academiel sant defecte, la amandoug le lipseste titlul,
PILDE FILOSOFEM<br />
si n'am putut da pand astazi de un esemplar cornplect.<br />
Tiparul find insa identic cu acel al Ciaslovului<br />
tipdrit asemenea acolo la 1715 de care Anthim Ivireanul,<br />
nu incape indoiala de data acestei carti. Ce e<br />
drept, Iarcu o cunoaste sub anu11713 1), dar dupa esperient<br />
a dobandii n'avem prea multd incredere in datele<br />
Iui Iarcu, cat privWe cartile romane din sec. XVI<br />
si XVII.<br />
Pildele filosofe0 ,dupa. limba cea proasta greceasca<br />
talmacite romanemte" (adica din neogrecqte : cnr),t,K<br />
ExXvix1) coprind dupa, numerarea noastra 964 de pilde,<br />
insirate unele dupa altele, far% numele autorilor,<br />
§i fara numerotatia. Stilul e cam concis §i sentintele<br />
sant puse ca un fel de axiome etice generale, de oare<br />
ce nefiind pomenit autorul , maxima perde subjectivitatea<br />
ei si devine maX objectiva.<br />
Unele exemple ne vor ardta caracterul acestei colectiuni<br />
:<br />
,Nu Taste sarac cela ce n'are tatk ci cela ce n'are<br />
invatatura §i build pedeapsd 2).<br />
,Cu vorbele ceale dulci, sa ca§tiga multi prieteni."<br />
,Nebunulti are inirna lui in gura, si inteleptulil are<br />
limba lui in inima."<br />
,Zavistia nu are odihna.<br />
Cand Taste rana la inirna, nu stie omuld ce sa mai<br />
facd.4<br />
da in datorie, pentru ca sa traqti slobodil."<br />
I) Catalog general de carp' rom. ed. 2-a p. 9.<br />
1) Cre§tere : r.caEwcna.<br />
205
206 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong>. POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
,Lacomiea aduce sarhciea, si numaT acela Taste hogatt,<br />
care nu pofteaste nimici1.4<br />
Bucuriile ceale mai desh'varsit ale lumiT, santil pururea<br />
amestecate cu oare care intristhciuni. 4<br />
,La toate trehile tale sh Tai data, de la eel' ce s%<br />
temp de Dumneze5.4<br />
,MaT bine Taste sa aiblun mestesughpentru ca sh-ti<br />
castigT hrana to ; de cat sh intinzi mana sd ceT milostenie<br />
ca A, trlestc.<br />
Fa, bine celui ce-t,T face rau, ca-lit veT birui.`<br />
,Cu rabdarea ajunge cineva la sfarsitulti ganduluT<br />
sau. c<br />
,Doao fealurT de oamenT nu sh indestuleaza nisi o<br />
dinioarh: ceT ce ciarca invathtura, si ceT ce strangil<br />
avut,ie. "<br />
Dulciata lama Taste, sh aibT call" it! trebueaste<br />
Tara nu cat MI% treaba prisoseaste.'<br />
Cinci lucrurT santil nefolositoare, candil nu santil<br />
insotite cu alte cincT : cuvantulu, WA de isprava ; bogatiile<br />
Mt% chivernisealh; stiinta fall nhravurl bane ;<br />
milosteniea, WA gandd bunti, si viata MIA shnatate.0<br />
,De veT vrea sh nu-tT atle vrasmasul tau taina, nu o<br />
arata la prietenuld tahc. etc.<br />
Afarh. de aceste doua colectiuni mai esista in literatura<br />
romanh si alte colectiunT de maxime etice, dar<br />
relativ moderne, si cuff n'au intrat in popor d. e :<br />
Filosoful indian, sate mijlocul de a trai mai fericit in<br />
societate.Culese de un vechitc Branzin si runzanite de<br />
un ,'colar de Sf. Sava 1835, 1836. 1853, care nu este<br />
alt -ceva decat o traducere a MOT. lu! Chesterfield englezul<br />
; alta carte este acea a lui Darvar, tradush din
cum MOISE 207<br />
greceste §i in fine: Conductoriul pe calk viecii in invtiteiturl<br />
morale clasice . . . . de Fr. Reiche, tradusu din<br />
grece,te i corectatl dupa originalul germanl din a<br />
patra editiune de N. Daniilopulu Bucur. 1852.<br />
Pe langl acele colectiuni de origine literarl, posede<br />
literatura roman/ §i o suml de mici carticele de maxime<br />
§i sentence curat populare, datorite spiritului si<br />
istecimei 'di: GUM Moise, vestitul din tam romaneasea,<br />
care in curs de multi arl, scoase pe fie care anu<br />
nou cate una din asa nuinitele practice in 10,000 de<br />
esemplare, §i pretetindenea se citea acea cArticica §i<br />
chiar in zioa anului nou, pe cand se manta placinta.<br />
Aceste carticele au devenit acuma de o raritate insemnata<br />
§i d- nu M. Schwarzfeld va bine merita, dad, ne<br />
va da in curand o editiune complectl acestor practice"<br />
adunate §i sistematice§te aranjate de d-sa.<br />
Cercetandu-le mai de aproape, vedem el nu arare<br />
on se aseamana cu maximele din dirtile sus pomenite,<br />
dar *i o sumA se datorWe literaturei paroemiologice<br />
ebraice, incepand de la Biblia, Vara la pArtile<br />
etice din ruggciuni. Unele ins/, mai cu seam/ cele din -<br />
tai sant culese din gura poporului unde au intrat din<br />
Biblia.<br />
E interesant a observa aci una din cAile prin can<br />
acele sentence etice ale filosofilor al *runs in popor.<br />
Dascalii eel vechi pentru a invAta pe copii a scrie,<br />
le dedea a..9, numite ; grapsime" can nu eral alt-ceva<br />
decat pilde filosolegi" §i copiii scriindu- i si repetindu-I<br />
merel §i le intip/real in minte,§i ast-fel ajunsera<br />
acele grapsime a deveni proprietatea poporului. D-nu<br />
P. Ispirescu, vestitul nostru culegAtor de basme, ni-a
208 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
spus-o ca asa a invatat el insusi din copilaria lui, ba<br />
chiar mai tine minte vr'o 2 3 din acele grapsime ctt<br />
toate ca, s'a scurs multa apa de atuncea pe Dambovita.<br />
Tatal med de asemenea tine minte maxima urmatoare,<br />
ca un grapsim, dupa care a invatat a ,scrie :<br />
,Acela care lesne se jura, se dovedeste ca este mincinos4<br />
Mai aproape de proverbele propria zise de cat de<br />
acele maxime, std. o altd carte populara, cu care am<br />
fault deja cunostinta in partea antaia, adica : Yi ata lui<br />
Bertoldo, care precum am vazut nu este alt-ceva de<br />
cat o legends solomonicd. Dialogurile intre imparattil<br />
si Bertrldo nu sunt in genere alt-ceva, de cat o insirare<br />
de proverburi. Manuscriptul nostru din 1779 contine<br />
forma mai veche, care e cam schimbata. in: ,Vicleniile<br />
mesterului Perdaf4.<br />
In on ce caz avem in amandoua o colectiune foarte<br />
bogata de proverbe si zicdturi populare , cu toate ca<br />
sant de origine strains. Ceea ce nu se poate taga.dui<br />
este, eh' traductiunea facuta din limba greceasca, este<br />
una din cele mai nemerite. Spiritul poporului roman<br />
a fost pe deplin respectat si numal asa a si putut influenta<br />
asupra poporului. De oare ce avem aci a face<br />
cu una din izvoarele proverbelor, vom da aci asemenea<br />
cate va esemple, dupa manuscriptul nostru; una<br />
insa nu trebue sa uitatn ca, hind proverbul in genere<br />
impartit aci in cloud parti ca sa poata forma o mntrebare<br />
si un raspuns , dupa caracterul dialogului ce 'I are, si<br />
not luam une -orT amandoa partite ca sa avem proverbul<br />
intreg d. e. : ce vin este mai bun ?" cel ce se bea<br />
in casa altuia" ar corespunde until proverb: vinul eel
PROVERBE 209<br />
mai bun este acela ce se bea in casa altnia. 0 alts pereche<br />
: ,care esti acea marea care nici o data nu sa<br />
satura? satul scumpului §i iubire de bani,' corespunde<br />
oare§i cum unei pilde sus citate. Alte esemple<br />
sant : ,Cel ce §ade pre scaun inalt, acela_primejdue§ti<br />
sa caza gios sa se de§ale.'<br />
,Mu§tile macar de le §i gone§te cine-va, eli Tara§ sa<br />
Intorcu.'<br />
,Cel ce nu'§i sfar§e§ti triaba, Inca nu manancl.'<br />
,Nu te pune cu mai marele tau, nici te prici cu cel<br />
mai mare decat tine, nici sa nu te apropil la apa care<br />
curge rapede.'<br />
,Nici apa lina nici omul tacut nu 'ml place.'<br />
,Vina pe omul nenorocit tot diauna it Intampina.'<br />
,Muere manioasa, focul aprins , tigaea gaurita esti<br />
mare paguba casil.'<br />
,Omula rau i sa Intampla lucrul de care sa teme."<br />
,Racul de multe on sare din tingire §i cade pre<br />
carbuni §i sä arde.'<br />
,Cine samana. rautati, 'Tara rautati sacira.'<br />
,Supt haina de multe on se ascunde moliea.'<br />
,fine a incurcat panza , trebue sa. o §i descurce.'<br />
Rau poate sa se descurce can santu capite multe<br />
In plasa.'<br />
,Cine samana ghimbi, nu imbla far de incaltaminti."<br />
,Greu esti cineva§ sa. sai Im boldu.'<br />
,Pe omul bun, nu'l doare capul.'<br />
,Muere manioasa, este marea fall, vad.'<br />
,Mojicului nu sa cade sa -'T sa dea toiag in mama.'<br />
,Porcului §i broa§til nu-i radica tina din spinarea."<br />
,Corbul nice o data nu aduce veste buns.'<br />
Garter, lit. pop. rom. 14
210 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
,Cine sa lauds, se mascaresti pre sine.'<br />
,Mojicul este un dobitoc rau.'<br />
,Mueri rea, apa §i focul purure rAzbat si li sa face<br />
loc.'<br />
,Cine lade pe urzica, adesi 11 pisca.'<br />
,Cine scuipa inpotriva vantuluT, IsT scuTpa mustetile.'<br />
,Cine spala capul magarulut, In zadar pierdi ostiniala<br />
si soponul.'<br />
,VoTu sa-IT mu4umescu Inteacestas chip, ca sä stai<br />
pururea cu picloarile drepte: Insa §i eel spanzurati<br />
sant cu picTorile drepte.'<br />
,Cine o data s'au ars sufletul de bucate fierbintT,<br />
sufla si in cele rect. (Proverbul nostru suns : tine se<br />
frige cu ciorba, sufla si in Taurt).<br />
,Vai de cela, ce da Invatatura altuTa.'<br />
,Cel ce inpinge corabie in mare, sta In vadu.'<br />
,Cine sa duci la moara, trebui sa se infaineze."<br />
,Celui ce i sa Intampla bine, intelept esti.'<br />
,Dupa trasnet, vine si pratrd.'<br />
,Pestele eel mare, inghite pe eel<br />
,Cel ce nu sa credi, sa insala."<br />
mic.<br />
,Limba nu are oasa si sfarama umerile (v. proverbul<br />
nostru : limba n'are oase si sfarame oase).'<br />
,Adevgratul platesti pediapsa pe drasupra.'<br />
,Pacat vechiu, pomana noao.'<br />
,Cine rade vineri, plange duminica.'<br />
MaT cu seama diata, sau invataturile luT Bertoldo,<br />
ce le a dat Inaintea mortiT, formeaza un sir de pilde<br />
§i proverbe, d. e. :<br />
,Cine este invMat la sapa, sa nu s'apucc de sulita.'
PROVERBE 211<br />
,Cine scarchina raea altuea, racore§ti a luT.`<br />
Cine sa temi de pasarT, nu samana malalu.'<br />
,Cine-§ numara baniT adesa, nu sarace§ti.`<br />
Cine Intl in dantu, trebui sa §tie a &ca.'<br />
,Cine da paine lul la aftil cAini, curund it latra cainir<br />
luT.'<br />
,Cine mananca dupe, pofta altuiea, nimic nu sä folosea§ti.<br />
,Cine esti far de prietin, Taste ca un trup far de<br />
suflet.' etc. etc.<br />
Para lel cu Bertoldo este Archir 5si Anadam, care<br />
precum am vazut, este maT mult sail mai putin de aceea.T<br />
origine.<br />
Asa coprinde §i Archir o sump, de maxim anume<br />
didactice, prin care Archir invata pe nepotul sau Anadam<br />
intelepclune. In literatura ruseasca, s'a desvoltat<br />
o carte deosebita de maxime , imboAindu-se numarul<br />
acelora, ce se puneau in gura luT Archir 1).<br />
In aceste maxima se deosibe§te ediiiunea luT Anton<br />
Pann de manuscriptul nostru. Anton Pann coprinde<br />
37 de ,pildec, car! in fond se aseamanacu cele<br />
din manuscript, dar totu§T sant prelucrate §i mat ase-<br />
menea cu proverbe populare moderne ; asa bunioara<br />
No. 8. Pe mai marele tau, §i pe care-1 vet sluji, nu'l<br />
defaima -catre altiT, macar de 1.i s'ar parea cat de aspru<br />
or! rAu ; dupa proverbul ce zice ;<br />
Nu-tT sumuti cainele<br />
Cu! al mancat paTnile.<br />
1) Galahova istor. russk. slavego. 1. Ptrbrg. 1880 pag.<br />
415-418.<br />
:
212 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
In manuscript 1) suns ast-fel :<br />
,Fatul meu! Cancl vet sluji la un Domnu §i va fi<br />
domnul tau nebun, to sa nu zict a este domnul tau.<br />
nebun; cl sä fact cum fa va porunci el, ca-i va fi mill<br />
di tine.'<br />
No. 12. ,Inaintea celor mart. nu fit indraznet la<br />
vorba §i grabnic la raspuns, ci to Infatipaza cu sfiala.<br />
si raspunde cu socoteala ; ca toata grabs , strica.<br />
treaba ; tar vorba dulce, mult aduce.<br />
Manuscriptul 2).<br />
,Fatul mea! sa nu fit vorbitortu Inainte imparatului<br />
tau, nici foarti gluma§, ca vii gre§i.'<br />
No. 14. Mania ta iara§i nu grabi sa o veqi asupra<br />
cuiva, ca O. nu to cae§tY ; ca., dupa cum am mar zis<br />
cainta cea din urma, cu paguba ta se curing; §i, batea<br />
§i ocara data, nu se 'ntoarce nisi o data..<br />
Manuscriptul 3).<br />
,Fatul me.u, Anadam ! maniea nu o varsa curand,<br />
ca apot pe urma .'o pare ran.'<br />
In fine :<br />
No. 25 : and vet urea sa vorbe§ti cu cine-va, sec<br />
scott cuvantul prin fret lacate, adica: unul sa-1 aibt<br />
la inima, al doilea la gat §i al treilea la buze; ca elind<br />
din gura-ti cuvantul, se duce ca vantul, §i nu-1 mai potX<br />
ajunge, nict cu ogarul nici cu armasarul.<br />
Manuscriptul : 4)<br />
,Fatul mea! cand ai sa graeqt1 cu domnul tau, sa-<br />
l) Fol. 100 b.<br />
8) Ibid. r<br />
8) Fol. 101. a.<br />
4) Fol. 101. b.
PROVERBS 213<br />
IT aiba gura tril propel!: una la inima, alta la grumaz,<br />
alta la gura , dad. apuci di grae§tI cuvantul; ca ca<br />
vantul 1) esti, nu'l mai poti agTungi, nici cu calu, nicT<br />
,cu ogariul, nicT cu §oiumu.4<br />
Aci putem urmari chiar asimilarea sententelor §i<br />
maximelor cu formele populare , devenind cu incetu<br />
Insu§T proverbe populare.<br />
Un alt izvor din care au luat, nu numaT RomaniT<br />
du mai toate popoarele moderne este : Sfanta Scriptura,<br />
vechiulul §i nouluT Testament, mat cu seams<br />
cartile lul Solomon §i Isus. Sirah. Mai sus deja am<br />
adus mat multe esemple de origine biblica, aci sa mat<br />
pomenim Inca cate-va din N. Testament :<br />
,Pomul dupa roade se cunomtec e luat din Ev.<br />
Mat. c. 12 v. 33: ,ca din rod se cunoa§te pomul.1 Prin<br />
variatiunea acelula§i motiv s'au mai desvoltat de aci<br />
Inca proverbele :<br />
,Dupa poama se eunoa§te pomul,<br />
i dupa fapta omul.'<br />
, Pomul se cunqte din roads,<br />
Si omul din mintea neroada.'<br />
,Ce face mana dreapta, sa nu §tie mama stanga'<br />
nice proverbul, care vine de la Ev. Mat. c. 6 v. 3.<br />
Tara to cand fact milostenie , sa nu §tie stanga ta,<br />
ce face dreapta ta.' Cu totul neschimbat a ramas ca<br />
proverb, zisa EvanghelieT : (ibid. c. 7 v. 3) : ,Iara ce<br />
vezT §tercul In ochiu fratelul tau, Tara barna din ochiul<br />
tau nu o simti?` Derivat de aci e apoT :<br />
9 In manuscript stA : cuvantul.
214 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMANA<br />
,Vezt barna in ochiul tau,<br />
i nu vorbi pe altul de rau.'<br />
Intre cele citate din ,Bertoldo` avem asemenea un<br />
proverb de origine biblica. Luca c. 14 v. 11. C. tot<br />
cel ce se inaltA smeri-sa-va, i cel ce se smerWe,<br />
inalta-se-va.' Acestet zise evanghelice corespunde, de<br />
o parte proverbul roman cu totul identic, de alta parte<br />
§i o credinta populara, sau mat bine, o legends. popular.,<br />
dupa care D-zeu are doud scant, pe una inaltil<br />
pe cel smerit §i pe cea Pala coboara pe cel inaltat.<br />
De aci proverbul roman :<br />
,D-zeu doue scarf are<br />
SA sue §i sa coboare.`<br />
Despre aceasta legends, am tratat mat pe larg in.<br />
,Germania' editata de Profesorul Bartsch 1)<br />
Proverbul aplicat deja :<br />
,Pe -igan de-1 vet spala,<br />
Tot negru va ramanee<br />
nu este alt-ceva de cat o forma schimbata, a intrebarit<br />
retorice facuta din parteaproroculut Ieremia cap.<br />
13 v.23. ,Ar putea oare un negru WO schimbe pelea.`<br />
Dar nu de acolo direct provine proverbul, ci de la fabula<br />
care se afla deja la Lokman: cum ca. un negru sta ksi<br />
se freca intr'un rau, crezand ca prin multa spalatura.<br />
i§i va albi pelea.<br />
Aci avem un al treilea izvor al proverbelor. adicit :<br />
jabule fi pove0i aduse la cea mat simplal espresiune.<br />
I) Germania. Noua eerie an XIII (XX) 1880 pag. 288.
PROVER BE 215<br />
Un alt esemplu , tras din natura , dar desvoltat prin<br />
pove§tT §i prescurtat ca proverb este : ,din sange apa<br />
nu se poate face, adica adevarata inrudire nu se<br />
poate tagadui; ceea ce e demonstrat printr'o poveste,<br />
asemenea din cercul solomonic. ,Corb la corb<br />
nu scoate °chit' e de asemenea o prescurtare unei fabule.<br />
))e aceea4 brigine este apoT proverbul: ,vulpea<br />
and n'ajunge la struguri zice ca sant acrir care mat<br />
are §i variantul : ,vulpea and n'ajunge gainele, zico<br />
ca sant spanzurate.` ,Au mancat aguride parintit<br />
Olt au strepezit copiii dintit( Acest proverb vine do<br />
la un cuvant al prooroculut Ieremia, care dupa aceea<br />
a ajuns morala unei fabule orientale §i a§a s'a<br />
raspandit ca proverb. Din fabula sus tratata pe larg,<br />
despre §oaricele care este cel mat puternic animal,<br />
s'a nascut urmaterul proverb :<br />
magura cea gurguiata<br />
n'o doboara vant vr'o data<br />
dar §oarecit o scobese<br />
pe de desubt §'o gauresc.1)<br />
Tot din fabule se trag proverbele : ,Camila vrand<br />
sa dobandeasca coarne §i-a perdut urechilec. ,Coto-<br />
iul s'a calugarit §i<br />
s'a jurat ca nu mat mananca §oa-<br />
rect.' ,Pune caciula jos, §i dupa ce te vet judeca la<br />
dansa, fa ce ti -al pus In gO.nd` §i varianta : ,pune-tt.<br />
caciula Inainte §i te judeca. singue. Isvorul acestui<br />
proverb este o poveste orientala din ,40 vezirt' mat<br />
pe larg v. anotaVunile hit R. Kohler la Gonzenbach 2).<br />
1) A. Pann, Povestea vorbi! II, p. 61.<br />
3) Sicilianische Maerchen No. 8. vol. II. p. 208.
216 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANi<br />
Nu mai putina influents asupra spiritulul poporului<br />
au esercitat superstitiunile, din cari unit stint mult mai<br />
vecni de cat just's!' crestinismul. E foarte greu Insa a<br />
precisa cu oare care siguranta originea acestora ; cad<br />
tocmai metodul ce'I urmarim not in descrierea literature!<br />
populare romane, este menit de a demonstra, ca<br />
pe de o parte literatura scrisa, si pe de alta parte imigratiune<br />
pe tale orals de la Orient la Occident ad avut<br />
o inraurire mult mai mare asupra spiritului popoarelor,<br />
de cat l'ar presupune cine-va. De aci si acea<br />
nivelare ce o putem observa la toate popoarele, toate<br />
stau pe acelasi sail aproape pe acelasi nivel in ceea ce<br />
priveste literatura populara. Este de aceea datoria<br />
noastrA de a fi cat se poate de sfiicios si precaut in<br />
cautarea si in determinarea urmelor mitologice in literatura<br />
populara. Cu ocaziunea basmelor vom reveni<br />
mai pe larg asupra acestul punct foarte important,<br />
care pans acum n'a fost in destul observat, si care a<br />
dat nastere la ipotezele cele mai curioase , si la mitologii<br />
speciale , fantastice la popoare unde s'a pastrat<br />
abia o mica urma de mitologie autohtona, iar restul<br />
este material imprumutat §i preschimbat.<br />
In ori ce caz influenta religioasa si din acest punct<br />
de vedere al superstitiunilor si eresiilor medio-evale,<br />
se poate urmari si in proverbele noastre romane :<br />
,Bun e Dumnezeumester e dracu( este curat dualismul<br />
oriental-bogomolic, despre cele doua puterl din<br />
lume, din cart una e bung.: Dumnezeu, si alta este activA<br />
: dracu. ,Dracu craps cand fact bine' e invederat<br />
de origine religioasa, ,ca e de bine sa fit stangacifi, ca<br />
sä impusci pe drace. Acest proverb se esplica numa!
PROVERBE 217<br />
prin credinta populara, cum cy fie care om poarta pe<br />
umere un anger §i un drac. Dracu de pe umarul string<br />
invata pe om de rau, iar Ingerul de pe umarul drept,<br />
sfatue§te pe om sa fact' bine. 1) Fund stangacia love-.<br />
§te omul in dracu, care §eade pe umarul sting. Aceasta<br />
credinta este de origine orientala §i raspandita peste<br />
Intreaga Europa.<br />
De credinte populare tine asemenea proverbul :<br />
Corbul nici o data nu aduce veste buna'. Tot a§a :<br />
,I -a cantat cucul astazi. ,I-a batut ceasul noroculuT.'<br />
tin Dumnezeu da. §i altul ia.'<br />
Alte proverbe, i aceste sant In mare parte autohtone,<br />
oglindesc starea sociala Si ideile poporului asupra<br />
families, invataturei, dreptat,ei, bogatia §i saracia,<br />
fericirel §i altele. Unele art luat nas,tere de la obiceiuri<br />
§i institutiunl vechT, altele sant imitate dupa proverbe<br />
de origine literary, care din momentul cand at intrat<br />
In gura poporului, dart na§tere la o sumy infinity<br />
de paralele ; iar alte proverbe s'ai nascut din modul,<br />
cum poporul cauta a caracterisa viata §i a esprima cu<br />
un cuvant scurt §i precis, esperienta adesea amara<br />
a vietil. Numai cate-va esemple din aceasta filosofiec<br />
a poporului roman.<br />
Femeia in genere e tot a§a de putin politicos tractata,<br />
cy la toate popoarele : ,Muerea, poale lunge §!<br />
minte scurta'. , Muerea a imbatranit pe dracu ' ,Dintele<br />
mintli la muere, tocmai dupa moarte ese.' Doua<br />
mueri §i o gasca fac targul cucului. c Dar :<br />
Cine cauta nevasta MIA cusur, neinsurat ramAne.'<br />
1) V. Jipesca : Opineariu p. 114-115.
218 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMAN/<br />
,DacA moare nevasta, se duce jumata,te lumea<br />
daca moare si barbatul se ispraveste lumea.' ,Nevasta<br />
nu e carpl O. o descosT si sa o lepezi.` . Sa-t1 Tat<br />
nevasta de potriva ta.(,Maritisul te leagl de maint<br />
si de picToare.` i Tar :<br />
,Omul o nevastA si o pisica trebue sA. alba In casa.'<br />
In adevar : ,nevasta cu minte bun., e barbatulul cununa.'<br />
dar : ,rar la om asa noroc. .CA precum : ' barbat<br />
bun si usturoiu dulce nu sA poate, c asa si nu A.<br />
poate : ,lanoas1 si laptoasa si grasa, sit vie si de vreme<br />
acasit,` nu sa. poate Tar : , moartea MIA banulala si"<br />
nunta far. cATala.` , Dar cum ti-o fi partea,` cA: , ce e<br />
scrisa omuluT, trebue sA o patimeasca.` In privinta.<br />
copiilor Tata ce zice proverbul: ,De copiT, de barb& si<br />
de cote goale sl nu te plangT nicT o data'. ,De copiT,<br />
case sparte, nu s'au vhzut. 4 , De la un copil si de<br />
la un nebun afli adevArul.` ,Copilul cu leaganul se<br />
amageste si tace.' Dar ,copilul nepedepsit, ramane<br />
nepricopsit.` InvAtatura este una din lucrurile pe<br />
care pune pret Romanul in deosebi in proverbe, aratand<br />
pretutindea folosulurile cele multe, ce le poate<br />
trage omul de la invatatura: , aT carte aT parte.<br />
,coala face pe omul, omsi altoiul pe pomul pore.<br />
,Cineinvata la tinerete se odihneste la Miran ete. ' ,Cine<br />
tie carte, are patru °chi.' ,Toatalumea este scoala si<br />
vremea InvatA pe aceTa ce n'au dascal( dar : ,nu tine<br />
traeste mult, stie multe, ci tine mall mult, stie<br />
multe.` Cu toate acestea insl: ,tot invatam cat traim<br />
si neinvatati murim.c<br />
Nu tocmal bune sant proverbele relative la dreptate<br />
: ,Dreptul umbla tot-de-auna cu capul spart.'
PROVERBE 219<br />
,Pans and ajungT la D-zeu, to mananca sfintiT.' Dar<br />
§i ,dreptatea ese pe deasupra ca unt-delemnul.'<br />
,Cele drepte sant jumatate ale draculuT, Tar cele nedrepte<br />
cu stapan cu tot.'<br />
Multe sant proverbele relative la saracie ,,i bogatie,<br />
ca §i cele relative la noroc §i nenorocire : ,N'are in<br />
lume saracul, unde WO piece nicT capul` ,Saracia invata<br />
pe om, ca sa fie econom.' Dar ,mal bine tra-<br />
We un sarac, de cat un bogat sgarcit.' ,MaT bine<br />
sarac §i curat, de cat bogat §i rttinat.' ,Saracul de<br />
ce-i sarac? ca, n'are minte in cap' sau , a nu crede<br />
ce e in carte, ci crede in lucrurl de§artec. Dar : ,Pe<br />
sarac in nevoi crude, numaT Domnul it aude.' Ideea<br />
fundamentals Ina, care predomina In toate proverbele,<br />
ca §i in toata viata poporulut este : ,cuT i se croe§te<br />
ran rau IT merge tot meree un fel de fatalism<br />
i prin urmare o supunere oarba destinulul<br />
, a§a is fost, norocu,' ,aqa-i a fost ursita" cu asta<br />
i§l esplica poporul toate nenorocile §i cu asta se<br />
mangae.<br />
Spiritul ironic se observa In bicluirea vitiurilor ; in<br />
special prostul qi nerodul este figura cea mat deasa<br />
in proverbe. Vine apoT , flecaria, betia , scumpetea,<br />
desfranarea, lenevia, lacomia etc. Ar trece peste schita<br />
ce voim not sa, dam, dacs am incerca. sa dam esemple<br />
din fie-care. Anton Pann culegand eel d'antaTu proverbele<br />
romane, le a publicat intr'o Inlantuire dibace<br />
§i sub rubrice anume sub titlul de : Culegere de<br />
proverburi sail Povestea vorbil, de prin lume adunate<br />
ci tar* la lume date. Editia antala intr'un volum<br />
Bucure§ff 1847 reprodusa in tocmal in editia de
220 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
la 1880. AceastA culegere de proverburi, amestecatA<br />
cu pove§ti s'a vandut asa de repede in cat<br />
deja la 1852-1853 scoase Anton Pann o a doua editiune<br />
in 3 volume, mult mai bogata de cat cea d'antaia.<br />
Din punctul de vedere al forme/ originale a<br />
proverbelor trebue observat, ea editiunea antaia are<br />
o sums de proverbe romane Inca In forma for pro-<br />
zaica, precum se mai aflA si azi in gura poporului,<br />
dar pe cari I a rimat Anton Pann in editia a doua,<br />
vazand ea cititoril gusta mai bine aceasta forma. Originalitatea<br />
Impartirei §i ingeniositatea legaturei proverbelor<br />
Intre dansele, ridica aceastA colectiune de<br />
proverbe mai pre sus de cat eolectiunile facute la alte<br />
popoare, chiar daca aceste din urma sant mai erudite.<br />
Pe langa Anton Pann mai avem §i pe d, P. Ispirescu<br />
, care a publicat mai multe proverbe, ca adaus<br />
la Legendele sail basmele romanilor vol. I Bucur.<br />
1872 pag. 164-180.<br />
Sub titlu de Romanul glumey a aparut apol la Bucuresti<br />
1874 o sums de proverbe scoase toate din<br />
Anton Pann. Mai mult zialtoare de cat proverbe a<br />
publicat Baronzi In cartea sa : Limba romancl yFi<br />
tra-<br />
ditiunile el Galati 1872 pag. 40-71. 0 colectiune mai<br />
bogata, coprinzand in sine toate proverbele autorilor<br />
sus eitati §i alte scoase din cart/ de citire , este aceea<br />
publicata de I. C. Hincescu, Proverbele Romdnilor.<br />
Sibiiu 1877 care tontine 3169 de proverbe §i zica-<br />
-toare, dar uneori schimbate de catre editorul.<br />
Toate aceste colectiuni Insa sant cu mult Intrecute<br />
prin colectiunea manuscripts a 1111 Golescu. Aci sant<br />
In§irate proverbele §i maximele In ordin alfabetic,
PROVERBS 221<br />
cdte o data §i cu variantele proverbelor §i cu esplicaiiunea<br />
for in parantesa. Acest manuscript, care se all&<br />
acuma In posesiunea Academie' romane, a fost cercetat<br />
§i de d. Lambrior, care a dat un mic estract dinte<br />
ansul 1).<br />
Academia ar aduce un serviciu imens literature'<br />
paroemiologice romane, daca ar publica acea coleciune<br />
mareata.<br />
In fine a inceput d-nu Ispirescu In ,Revista pentru<br />
Istorie, Archeologie §i Filologie' 2) cu publicarea uner<br />
colectiuni de proverbe, maxime §i zicatoare, care coprinde<br />
nu numal tot ce s'a publicat pana acuma, dar<br />
d-nia sa a §i fa' cut escerpte din carOle autorilorromani defrunte,<br />
§i pe lana aceasta s'a folosit §i de manuscriptul<br />
lui Golescu. Ar fi de dorit ca aceasta coleOune,<br />
in orb-ce caz cea mai complecta ce o putem avea, sa<br />
iasa la lumina in intregul ei, cat se poate de curand.<br />
Numal atunci vom avea un temeiu solid pentru cercetari<br />
critice, privitoare la proverbele romane.<br />
Pe MO proverbe §i subt acela§T titlu mai con in<br />
colectiunile sus citate §i o suma de ziecitoare" care<br />
prin scurtimea for se apropie de proverbe, dar care in<br />
fond se deosibesc cu totul de proverbe. Pe cand proverbul<br />
constata sub o forma anume un adevar gasit<br />
prin esperienta, nu este zicatoare alt ceva de cat o<br />
espresiune figuratii. Pe cand proverbul se compune<br />
din &nil part!,<br />
formand un paralelism, tea qi antitesa,<br />
n'are zicatoare de cat forma unei espresiunl,<br />
1) ConvorbirT Liter are an. VIII.<br />
2) Anu I. Bucur. 1882 pag. 224 urm.
222 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
uncle i lipseste o parte (subinteleasa) ca a doua parte<br />
a comparatiuneT. Este deci un felt de caracterisare,<br />
uncle in loc de a se spune o calitate sat o activitate<br />
oare care, printr'un nume sat verb, se intrebuinteaza,<br />
un fir de cuvinte fi de ides', care se au catre ideia adevarata,<br />
ca o pildA sat o transcriptiune poeticA, cadre<br />
un fapt real, neesprimat Insa de a dreptu. Asta si<br />
este ce constitue caracterul uneT limbs' §i asta este ceea<br />
ce dA farmecul nespus basmelor romane §i graiulul<br />
Nit al poporuluT roman. Precum Orientalul impodo-<br />
13e§te oratiunea sa cu florT ritorice adesea orT fantastice,<br />
impodobmte poporul roman graiul sau cu acele<br />
pilde, care 'T dat o plasticitate §i un colorit adevArat<br />
national. Aci e cheea caracterulul Umbel romanmtT,<br />
i numaT acela va patrunde in spiritul eT, care se va<br />
ocupat in deosebT cu zicdtoarele romane.<br />
Intocmai ca §i proverbele, imbrAlipazA zicAtoarele<br />
toata sfera activitAtil omene§tT, dar se irAelege, mult<br />
mar puOn decat acolo, se resimte aci o inraurire literarA.<br />
Totul, ca sA zic ma, a crescut in nature, prin nature..<br />
PanA acum s'a incercat numaT I. U. Jarnik 1) a estrage<br />
din unele basme romane, zicatoare §i locutiunT<br />
proverbiale. De asemenea confine cartea luT Baronzi<br />
o suma insemnatl, §i compil aOunea luT Jipescu in Opin-<br />
caru, precum se §i afla pAstrate icl<br />
colea §i in Povestea<br />
vorbii lub Anton Panni Proverbele ronuinilor.de Hintescu.<br />
Mal cu seams fac de o parte insemnata din colecOunea<br />
d-luT Ispirescu. Estragem numaT cate-va esemple<br />
ca specimen :<br />
Sprachliches aus runuenisehen Volksnuerehen Wien 1877.
PROYERBE 223<br />
,A dat ortul popic (a murit) sad ,a adormitsomnul<br />
cel vecinic`; pentru a esprima frumoasd, zicem; ,rupta<br />
din scare' sau ,are pe vin'o incoacec sau 04 soare<br />
to putee uita, dar la dansa ba' ; a infela: ,l'a h&c<br />
,l'a fript" ,l'a potcovit bine' ; a Jugi : ,a o lua la sanatoase<br />
,a o sterge ,a o rupe la fuga ,a luat'o la pieior<br />
, a luat lumea in cap'; arcreie : , a ajunge la sapa<br />
de lemn` etc. alte zicatoare sant : ,a prinde en ocaua<br />
mica' ,'T lipseste o doaga( , e batut la cap"; pentru a<br />
esprima el cine-va e beat zicem: , a suflat in fundul °ale'<br />
,s'a afumat cu luleaue ,mustatile ii cauta a<br />
oalac Ja Mut carbunii la cap' ,picioarele nu'l mai<br />
tin' ,ii atarna intro parte' sad ,a pus mai mult de<br />
-o parte' La toate acestea putem observa, precum<br />
am relevat'o mai sus, ca se par a fi proverbe prescurtate<br />
, unde jumAtatea esplicativft e subtir4eleasa<br />
(I. e.: ,asa straluceste, ca rupta din scare' ,de rail<br />
ce l'a inselat, l'a lasat ca fript ,'I lipseste o doaga la<br />
.cap, ca sa fie intreg.` etc.
GHICITORI.<br />
Intocmai ca proverbele §i zicatoarele sant §i ghicitorile<br />
o espresiune figurata sau mai bine, o descriere<br />
parafrastica unui obiect de ghicit.<br />
Patria ghicitorilor este Orientul , carui 11 place espresiunea<br />
enigmatica tot atata cat cea aforistica. Esemplele<br />
cele mai vechi de ghicitoare gasim in Biblia,<br />
unde Samson intreaba, pe FilistenT o ghicitoare, nerezolvatA<br />
pang, asta-zi; cad deslegarea ce se da acolo,<br />
nu esplica cu totul ghicitoarea puss de Samson.<br />
Din anticitatea greceasca, e cunoscuta, ghicitoarea ce<br />
o pune Sphinx la toti trecatoril langa cula ei, Oa<br />
cand vine Oedipus §i o desleaga. Cu toate ca au trecut,<br />
atatea zeciml de secole de atuncea, totu§i regasini<br />
aceasta ghicitoare in literatura populara romans. Aci<br />
suns : ,Ce vietuitoare umbla dimineata in patru picioare,<br />
la pranz in cloud. §i seara In tree?<br />
,Omul, cand e mic umbla d'a bu§lle, cand e mare<br />
in dour picioare, qi cand imbatrane§te mai is qi un.<br />
toiag 1).<br />
Ghicitoarea §i mai mult ,gryphul,c jucaril de cuvinte<br />
1) Pann: Sezatoarea la Tara ed. 1880 I. p. 30.
GHICITO RI 225<br />
se obidnulau apol mai cu seams la a§a numitele symposia<br />
sau la mesele, unde se intruneau filosofil §i invatalil<br />
cu alt! prietteni bunt, §i" intr'altele petreceau,<br />
punand ghicitoare i dand aceluia ce le ghicia cate o<br />
portiune de came , drept rasplata. Atheneus, un cornpilator<br />
din sec. IV d. Ch. a compus o carte intitulata :<br />
Deipnosofistele, adica o descriere unel ast-fel de petrecell<br />
la masa , cu toate detaliele, pe carI le a cules din<br />
diferiO autori. Aci pomene§te elfin cartea X o sums de<br />
ghicitori eline ; Izvorul principal de care s'a slujit a<br />
fost cartea, asupra ghicitorilor, acuma perduta scrisa<br />
de Clearh , scolarul lui Aristotel. Aceste ghicitorl se<br />
deosibesc cu totul de ghicitorile romane.<br />
Un singur esemplu vom aduce pentru a arata, cum<br />
acelasI obiect, pe MO momente identice, cu toata<br />
acestea e alt-fel pus ca ghicitoare la Ellin!, i alt-fel la<br />
Roman!.<br />
Antiphanes pune pe Sappho sa intrebe pe tatal ei :<br />
,Este o fiinla femeeasca, ce poarta copil in san. Acestea<br />
cu toate ca-s mute striga peste marl §i peste<br />
Carl, de II aud eel ce vor. Iar toci cd-Palti ce sant de<br />
Eta nu aud nimica; i nu atinge nicl un glas urechea<br />
acelora ce 11 aud.'<br />
Tatal el cauta sä raspunza, dar nu nimere§te intocmai,<br />
§i Sappho II esplica :<br />
,Fiinta femeiasca este scrisoarea, copiil sant literile :<br />
sant mute §i vorbesc dad. voitI qi tot,I eel alt.! n'aude<br />
nimica cand vol o cititl.<br />
Iata acum ghicitorile romane ; cad avem mai multe<br />
variante relative la scrisoarea.<br />
Cea mal aproape este :<br />
Glister, lit. pop. rom. 16
226 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
,Limbs dulce sad amard<br />
grdesc la rasarit si se aude la opus' 1)<br />
Varianta este :<br />
,Am o gaind pestritd.<br />
duce veste la Gheorghitd.' 9)<br />
si :<br />
,Am o gdind cAnipie<br />
dd de veste la domnie.' 8)<br />
Cu totul deosebite sant apol ghicitorile:<br />
,Campul alb,<br />
oile negre;<br />
cM' le vede<br />
nu le crede ;<br />
cin' le paste<br />
le cunoaste. 4)<br />
Prescurtatd in Bucovina:<br />
,Campul alb,<br />
sdcara neagra. ` 5)<br />
Din literatura clasicd latind nu s'a conservat mar<br />
nicI o ghicitoare. Cea d'antaia colectiune de ghicitoare<br />
latine se atribue lul Symphosius, contimporanul auto-<br />
1) AlPxandri, poes. popul. pag. 393.<br />
2) Ispirescu, Pilde qi ghicitorI p. 39 No. 46. Romanul &met,<br />
No. 1.<br />
8) Stamati, Pepelea ; Calendar pentru basme 1877. RominuI<br />
Glumet No. 36.<br />
4) Ispirescu 1. c. No. 34.<br />
1) Cal. pentru hasme 1877.
GHICITORI 227<br />
rului AnthologieT latine, prin urmare din sec. VVI<br />
care coprinde 100 de ghicitorT.<br />
Alta colectiune este apoi a luT Aldhelmus, care a<br />
murit la 708 ca episcop din Salisbury. Aceste coleciiuni<br />
sant versificate.<br />
Mai des intAlnim ghicitori in literatura germand ;<br />
caci spiritulul german ii placea mai mult meditarea<br />
asupta lucrurilor esprimate sub forma de cimilitura.<br />
De aceea gdsim cimilituri deja in , Edda" apoi in Wartburgkrieg,'<br />
care dupa multe schimbdri ajunge a fi<br />
,disputa lul Tilu la Vittenbere citatit mai sus 1) Colectiuni<br />
de ghicitorT ruse§ti s'au fitcut de dire Hudiacoy,<br />
Sadovnicov §i Sementovski 2). La SerbT a cules<br />
Novacovic' toate ghicitorile intr'un volum insemnat 3).<br />
Ne ar duce departe, dace, am voi sä urmarim literatura<br />
de ghicitorT, pp la toate popoarele, ceea ce ar fi<br />
§i de prisos, de oare ce aceste ghicitorT n'au avut<br />
mai nicl o influenta asupra celor romane. Mai pe larg<br />
despre ghicitori vezi: Friedreich 4) §i Hagen 5).<br />
In tocmai ca la proverbe, ne ferim a intra in comparatiun<br />
ea ghicitorilor, cari ca producte ale intuiVunii metafori<br />
ce ale poporuluT, se pot na,,te in mod independente<br />
la fie-care popor. Cad tocmai aceste ghicitori, pentru<br />
call nu dam de origina literard, at o aparei0 mitica,<br />
1) Pag. 162-163.<br />
s) Galahova: istor. russk. sloves. I 1880 p. 159.<br />
1) St. Novacovic', Srpske narodne zagonetke PancTova 1877.<br />
Friedreich, Geschichte des Rathsels. Dresden 1860.<br />
1') H. Hagen, Antike and Mittelalterlii the Raethselpessfa.<br />
Bern 1877.
228 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
§i ne arata cum personifica poporul elementele naturer.<br />
Pe o scara mat inalta, ne esplica aceste ghicitorT activitatea<br />
rnitofelcatoare al spiritulul poporuluT. Asa<br />
cum poporul personifica acuma, ass a putut personifica<br />
in timpurile trecute, §i aceste personificaff<br />
s'au putut fixa ca embrioanele unet mitologit, care<br />
s'a desvoltat pe urma lor. Mal jos vom reveni asupra<br />
acestor ghicitori populare, dand §i cate va esemple.<br />
Ceea ce voim sa observam frisa in mod general<br />
este, ca, nu se poate tAgadui o asemanare foarte mare,<br />
si adesea ort chiar o identitate, intre ghicitorile romane<br />
§i cele ale popoarelor din peninsula Balcanica. Sevede,<br />
ca era un curent comun literar §i o dispositiune<br />
comuna la toate aceste popoare.<br />
Not insa ne vom ocupa de o cam data ca i Ia<br />
cele alte prod ucte populare, a cauta izvorul literar pentru<br />
o suma din ghicitorile romane, precum am cautat<br />
§i am gasit pentru o parte din proverbe fabule etc.<br />
0 parte din ghicitori are drept obiect persoane si<br />
intamplarl biblice. Izvorul acestora sant ,/ntrebarila<br />
fi rdspunsurilec de cart am pomenit mat sus.<br />
Not in literatura romans nu posedam nict un esem-<br />
-plar tiparit ; din contra insa, posedam mat multe manuscripte<br />
din diferitt secolt. Textul eel mat vechid se<br />
afla intr'un ,Codex miscellaneus` sad intr'un ,sbornic<br />
manuscript de pe Ia inceputul sec. XVII. Acest<br />
manuscript, posesiunea Academie romane, ne este<br />
Insa inaccesibil, de oare ce se afla la D. Hasdeu. Not<br />
Insa posedam alte douit manuscripte, unul de pe la<br />
1750, altul de pe la 1800 amandouit defecte, Tar Bi
OHICITORI 229<br />
blioteca Centrall din Bucure§t1 poseda unu complect<br />
copiat la 1809. Acest manuscript din urma din cauza<br />
aceea se apropie mat mult de textul din sec. XVII.<br />
Toate aceste nu sant alt -ceva de cat traducerl qi<br />
amplificArt ale unul prototip slay, publicat de Tihonravov<br />
in cloud variante, unu din sec. XV. §i cel alt<br />
din sec XVII sub titlul ; ,varoava celor treT sfintr 1)<br />
la cart mat addogdm §i textele slavone publicate allturea<br />
cu aceastA voroava, intitulate : ,IntrebArT din<br />
eate part s'a zidit Adam' earl' mat contin §i alte intrebarT,<br />
afara de cele privitoare la zidirea luT Adam,<br />
§i earl aq intrat in literatura noastra 2). Aceste texte<br />
din urma sant din secolul XV §i XVI. NovacovicT a<br />
publicat asemenea mat multe texte slavice de intrebarT<br />
§i rdspunsurT 8).<br />
De oare ce textul cel mat complect se afia in copia<br />
de la 1809, dam estracte mat marl dintr'acesta din<br />
urmd, §i humaT cate-va din cele vechl, earl* se deosibesc<br />
putin prin coprinsul tor. Intocmat insti, ca la<br />
textele slavone, asa se poate observa §i aci, cea mat<br />
mare divergintA in numeiru/ acestor ,IntrebarT.` Forma<br />
for inlesnea amplificarea ; fie-care copist mat adauga,<br />
sari scurta numitrul for dupd, cum 'T placea, §i astfel<br />
se aflu in aceste ,IntreharT4 §i legende prescurtate<br />
1) N. Tihonravov, Pamfatniki otrecennor rueskol literatury.<br />
vol. U. Moscva 1863 p. 423-438: Beseda trehii svTatiteleT."<br />
3) Ibidem pag. 438-457: Voprosy ota skolikihii c'astel sozdanii<br />
bylif Adamh.<br />
) St. NovaeovieT, primeri knTijevnosti i Tezika staroga i srpskoslavenskoga.<br />
Belgrad 1877 pag. 432-447.
230 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
si talcuri simbolice ale obiectelor bisericestl. In partea<br />
a 3-a a carp de fall, cu ocaziunea literature) religioase,<br />
vom reveni des asupra acestel parti legendare<br />
din Intrebart.<br />
Aci numai unele IntrebarT, §i adica : Ghicitorile_<br />
mai cu seam/ acele, cars all intrat in popor.<br />
,Intr. Cine all zist intal aminll?<br />
Rasp. Dumnezeu au zisd intAT aminll.<br />
I. Care copacia au fost intal pre lume ?<br />
R. Trestle.<br />
I. Candy gresi Adamd, suptu care copacl s'ad ascunsd<br />
?<br />
R. Suptd frunza de smochind.<br />
I. Ce pamantil au vazutu sorile numai o data<br />
R. Pamantuld din Mare rosie, candy au trecutg.<br />
Izraieleni.<br />
I. Candy s'all bucurat toatit lumea ?<br />
R. Candu au exit Noi din corabie.<br />
I. De unde au luatd lutu, care au zidit Dumnezeu<br />
pre Adam ?<br />
R. Din pamantuld Madieamulut<br />
I. Ce late intr'o zi crescu, lute() zi o facu §i pang.<br />
sear sä marita?<br />
R. Evva.<br />
I. Cine au luau) pre fiica-sa muerea ?<br />
R. Adamll pre Evva<br />
I. Cana all peritil a patra parte din lume ?<br />
R Candd au ucisu Caind pre fratele sad Aveld.<br />
I. Ce cocosu au cantatd §i l'au auzitil toatii lume?<br />
R. Cocosul cell) din corabiea lul Nole.<br />
?
GHICJTORI 231<br />
I. Ce feld de hieara n'au luatt. Noie in corabie ?<br />
R Broasca §i peltile §i cele l'ante ale api jivini.<br />
I. Cine s'au nascutti §i moarte n'au vazutd ?<br />
R. Ilie §i Iona (?) §i Enoliti §i feeloara Marie.<br />
I. Cine cerTu n'au vazutu §i pamantu n'au caleatd<br />
§i luT D -zeii au cantatd?<br />
R. Ioand botezAtoriu, den pAntecele maiciT sale, Elisaveta.<br />
I. Cine au graft adevaru §i au peritd, i cine n'an<br />
graft adevaru §i s'ati spasit ?<br />
R. Iuda vanzatorid §i Petru apostolil<br />
I. Cine ad fost sol mut, trimes sä aduca carte nescrisA,<br />
in cetate neintemeiata?<br />
R. Sol mut au fost porumbu, cand l'ad trimis Noie<br />
din corabie de ad adus o stalpare din maslin, carte<br />
nescris6; in cetate neintemeiatA, in corabia lul. Noie.<br />
I. Cine ad murit §i nu s'au ingropat ?<br />
R. Muerea Jul Loth.<br />
I. Cine n'atimurit §i s'ar'i ingropat i in mormant as<br />
eantat?<br />
R. Iona prorocu, in pantecele chituluT.<br />
I. Cine nu nascu §i muri?<br />
R. Adam.<br />
I. Cine dupa moartea lul far ad intrat in zgau maiea-sa?<br />
R. Adam.c<br />
Aceste ghicitorT scoase din manuscriptul de la 1809<br />
se potrivesc §i cu cele continute in cele alte doul manuscripte<br />
romane, cu cele slavone §i cu alte texte.medievale<br />
de IntrebArT §i raspunsuri precum este : Dia-
232 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
logul !titre Solomon §i Saturn, citat me sus. Name<br />
un singur esemplu, relativ la ghicitoarea cea din urma,<br />
care sunk, in ,Dialogul` :<br />
,Dis moi quel est celui, qui ite fut jamais nd<br />
qui fut ensuite enseveli dans le sein de sa mere et<br />
et qui fut baptise apres sa mort?<br />
Je to le dis : c'est Adam. 1)<br />
Mal adaugam aci ghicitoarea urmatoare, din manuscriptul<br />
de pe la 1800 2) interesanta prin forma el<br />
enigmatic. :<br />
,Intrebare. Tata-tau au fost tats, §i mil, §i mo§atau<br />
mil What, §i eu til sor, §i to mil ficior ?<br />
Raspunsu: Vorba Evil cu fli-sou Avel<br />
MaT-toate aceste ghicitorl comunicate aci dupa manuscripte,<br />
se regasesc in ?ezatoarea lui Anton Pann 3)<br />
§i dupa aceea in Romdnul Glumet 4', care nu este<br />
alt-ceva de cat o adunare facuta dupa alte colectiunl<br />
mat vechi. Aceasta ghicitoare din urma, am intrtlnit -o<br />
not deja mat inainte, cand era vorba de ezatoarea.<br />
Dar nu numal aci se *este, ci 0 in romaniul Apollonius<br />
din Tyra, compus de sigur in sec. V.VI.<br />
Afara de aceastit ghicitoare, mai conOne Apollonius<br />
si alte trel ghicitorl, dar se deosibesc cu totul de cele<br />
romane.<br />
1) Migne: Dictionnaire des Apocryphes II. Paris 1868 columns<br />
880.<br />
3)<br />
Fol. lb.<br />
11) Vol. I, 1880 p. 28-30.<br />
4)*No. 2-6; 144-166 etc.
GHICITORI 233<br />
Pe langa aceste ghicitori, ce se trag de a dreptul<br />
de la ,IntrebarT §i raspunsuri` mai cor4in aceste din<br />
Irma, Inca vr'o doua, trel repetate asemenea de<br />
Pann qi Romanul glumet; a§a d. e :<br />
,Intr.Un omd avea trei plugurl de boi §i ara §i semana<br />
trel obroace de grau qi puse 12 seceratori §i<br />
patru trieratori §i secerara §i trierara §i %curl trel<br />
obroace de gran ?<br />
R Omu este Dumnezeti; cele trei plugurl de boT, sfanta<br />
Troita ; samanta, cuvantuld lut Dumnezeu ; seceratorii,<br />
cel 12 apostoli ; trieratorii eelpatru evanghe10.4<br />
,I.<br />
Alta :<br />
Und omd zisese feciorului celui mai mare : mere<br />
la vie §i zise: merge-void, §i nu merse ; §i zisese celui<br />
mai mica : merge -veT la vie, §i el zise : nu voiu<br />
-merge §i merse?<br />
R. Omu este Dumnezeu ; vie, InparaAia cerului ; ficiorul<br />
celil mai mare, Iuda ; cel mai mica, apostold<br />
Pavelu.<br />
Ca sä terminam cu ,IntrebArile §i raspunsurile'<br />
mai pomenim una dupa manuscriptul de pe la 17501)<br />
altfel publicat tot, de oare ce l'am reprodus fn Intregul<br />
lu! In Chrestomatia :<br />
Ci esti, cloua staff, doua alearga, doutt sa schimba<br />
qi doua sa sfadesett?<br />
R. Celi doul ce alearga, este soarile §i luna; Tar celi<br />
doua ce stau, este ceriul cu pamantul : Tara cele doutt<br />
1) Fol. 52 a-b.
234 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
ce s schimba, este zioa cu noapte; Tara celi-doul ce<br />
sA sfadescu, este moarte cu viiaa omulul'.<br />
Aceasta ghicitoare, care se departeaza de caracterul<br />
biblic al celor alte, a intrat ca totul in popor.<br />
Intocmai ap. se afla la Anton Pann 1) §i Romanul<br />
glumet. 2) PuOn schimbata a fost ghicitoarea de cdtre<br />
popor, care a fdcut dinteansa cea urmdtoare :<br />
Doug, merg, cloud stau<br />
cloud dumanie '0 au'<br />
adicd:<br />
Soarele fi luna, focul fi apa. sl<br />
Mai puffin schimbatA este la d. Ispirescu : 4)<br />
cloud merg §i cloud stau,<br />
doua judecatd au`<br />
adica ;<br />
Soarele ysi luna, cerul fi peimdntul focul ygi apa.<br />
Cerul ysi pcimantul, moartea ygi viaca ysi invacciturce<br />
mai sant esprimate prin ghicitoarea:<br />
nalt zidit<br />
negru cernit,<br />
amar ca fierea<br />
§i mai adanc ca fundul marii<br />
cules de not din gura poporului.<br />
1) I. pag. 28--29.<br />
1) No. 163.<br />
3) Alexandri, poes. pop. p. 393.<br />
4) Pilde ghicitori No. 20.
GHICITORT 235<br />
Importar4a acestor ,IntrebarIsi raspunsuif' consta<br />
mai cu seams intr'aceea, ca ele au fost mijlocitorit<br />
intre literatura scrisa, $i literatura nescrisa, cad si ele<br />
au servit de grapsime dascalilor vecht, intocmal ca Pildele<br />
filosofefti ; si in ast-fel de mod au intrat cu incetu<br />
in popor. Dupa ce ispravea dascalul cel vechiu cursul<br />
sau, compus din .Az-buche, Ctaslov si Psaltirie, dicta<br />
sau stria grapsime din Pilde sau din Intrebeiri.<br />
Alt isvor pentru ghicitorl este Bertoldo, a doua carte<br />
de intrebari, insa nu religioase, ci mirenastisi cornice.<br />
0 sums de ghicitori nu sant alt-ceva decat insasT<br />
acele intrebari, ce s'au intrebat imparatul cu Bertoldo,<br />
sau Bertoldo cu mascariciu de la curtea imparateasca:<br />
D. e :<br />
,Cand sta epurile si nu fuge ? In frigare.'<br />
corespunde la Bertoldo :<br />
,Intrebare : cum at fi facut sa prinzl un epure, ne<br />
alergand dupa dansul ?<br />
Baspuns. Astept pans l'asT fi tiert, ei apol l'asT prinde.'<br />
2)<br />
Alta :<br />
Cand e ziva cea mat lungs ?<br />
Cand n'al ce sti manand 13)<br />
Iar la Bertoldo :<br />
,Intr. Care este mai mare zi, de cat ar putea fi?<br />
Rasp. Aceea in care cede omul nemancat. "<br />
Iar alta :<br />
)<br />
Pann 1. c. I. p. 23.<br />
2) Mal sus pag. 84.<br />
3) Pann, loc. cit.
236 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
ce este maT alb decal laptele?<br />
ziva, ca laptele nu lumineaza. 1)<br />
Bertoldo :<br />
,I. Care lucru este mai alb decal ar putea fi?<br />
R. Ziva.<br />
Dupa aceea demonstra Bertoldo imparatului ca<br />
ziva este maT alba da cat laptele, ducandu-1 lute() odais<br />
intunecata, in care se afla o vadrit cu lapte, §i<br />
-odaea cu toate acestea ramase intunecata.<br />
Cat priveete ziva, mai cu seams impreunata cu<br />
noaptea, ea formeaza subjectul unor ghicitorT romane<br />
variate, §i foarte interesante, find a at o aparen0.<br />
mitologica.<br />
,Am o gaind c'o aripit alba §i cu una neagra ; cu<br />
cea alba impra§tie i cu cea neagra aduna 2).<br />
Pi Ain variata suns ghicitoarea In calendar pentru<br />
basme pe 1875 :<br />
,Am doua c/ofei, una cupuT albT§i alta cu pull negri,<br />
cea cu puii albT 11 rasipeqte §i cea cu puiT negrii ff<br />
aduna.'<br />
Din gliintt §i clopti se face apol: fatd, sort, In variantele<br />
:<br />
sant &Jul surorY in lume<br />
neasemenea la nume,<br />
una albs luminatA<br />
e'alta neagra intunecata,<br />
9 Pann 1. c. p. 30.<br />
$) &Amato, Pepelea. Romanul glumeV No. 20.
Apo! :<br />
GHICITORI 237<br />
se gonesc prin lumea lung.<br />
§i nu pot O. se ajungd. 1).<br />
cloud fete ce port salt*<br />
una neagra §'alta alba<br />
neincetat se tot gonesc<br />
§i in veci nu se sosesc 2).<br />
Cate-va ghicitori datorim hif Archir 0 Anadam,<br />
respective, Viata lui Esop. Ghicitoarea privitoare la<br />
anul am pomenit'o deja mai sus p. 108-110.<br />
Alta este :<br />
,Ce este aceia dintr'un insufletit, ese un ne insufletit<br />
§i dintr'un ne insufletit, ese un insufletit' ?<br />
Archir raspunse : este ou/ ; and '11 out, gaina este<br />
ne insufletit i and 11 cloce§te, ese un insufletit.<br />
De aci ghicitoarea popular, :<br />
,Ce se na§te neinsufletit din insufletit, §i insufletit<br />
din ne insufletit? ,Gaina §i oule 3).<br />
Din Esop de altd parte avem :<br />
,Ce este mai dulce de cat toate ?<br />
Limba ; and vorbe§te vorbe dulci.<br />
Dar ce este mai amar de cat toate ?<br />
Iard§i limba, and vorbe§te vorbe amarec 4)<br />
1) Pann: §ezatoare I. p. 30. Wolf, Voinic Inflorit.<br />
Romanul glumet No. 9.<br />
3) Fundescu : Basme 1870 p, 146. Baronzi pag. 213. Ispirescu.<br />
Pilde No. 112. Rom. glumet No. 64 ; 141.<br />
3) Ispirescu. Pilde No 126. Rom. glumet No. 101.<br />
4) Pann. 1. c. I. p. 23.
238 LTTE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
find derivata ghicitoarea aceasta din povestea conOnuta.<br />
acolo, unde se spune, ca. poruncind Xant luT Esop sa<br />
gateasca. bucate din ce e mat bun, si Tara, sa. gateasca<br />
din ce e mat prost, in amandoul on Esop gati limb!.<br />
Asa mal sant cate-va ghicitorT de origine literary<br />
cart au drept scop de a ghici un nurndr oare-care d. e.<br />
,Un copil intrand in scoala, intreba pe profesor ;<br />
calf scolart at ? el rdspunse : de as! mat avea Inca atali<br />
pe call' am, si pe jumatate si pe sfert si cu d-ta,<br />
s'ar face o suta ? Aq fost scolarT tret zeci si vase 1).<br />
Aceasta ghicitoare se aseama cu una din Anthologia<br />
Latina, care spune :<br />
,Un porumb vazand de dour, orT case porumbi<br />
zburand dintr'un pale, zise : daca numarul vostru<br />
intreg s'ar maxi de doua or!, si luandu-ma si pe<br />
mine, face peste tot o sutd. Numarul palculul de porumbI<br />
era trel-zed-vi -trel 2).'<br />
Ne ajung aceste esemple, pentru a arata origina<br />
literard unet sume de ghicitori §i inteadevar nu este<br />
alt- ceva scopul cercetarilor de fala, de cat a urmari<br />
aceste origin! literare pentru literatura popular..<br />
Dar find -ca aceste ghicitort nu formeaza de cat o<br />
parte mica din suma ghicitorilor romane, vom comunica<br />
si cate-va din aceste din urma. cu atat mat<br />
mult, cu cat am atins deja mat sus interesul psihologic,<br />
ce ati aceste ghicitorT, cart ne arata, cum personifica<br />
poporul elementele nature! si da, nastere<br />
1) Romanul glamet No. 174.<br />
2) Hagen pag. 30.
GHICTTORI 239<br />
la mite. Mal intaiu Insa sa arunc§m o ochire asupra<br />
,literature) romane enigmatice.<br />
-Colectiunea cea maT veche de ghicitori este cea de<br />
,Stamati, care a In§irat 32 de ghicitorT in cartea sa<br />
Pepe lea pag. 109 112. NoT posedam numaT editiunea<br />
tiparita la un loc cu Alexandria, Ia§T 1868. Dupa<br />
Stamate pomenim pe Anton Pann, care In ezatoarea<br />
la Tara, 1) a adunat o suma de ghicitorT, atat de<br />
cele de origine scris., cat i ghicitori de origin, nesscris..<br />
ColecOunea cea mai complecta de ghicitorT,<br />
culese din gura poporuluT, datorim d-luT Ispirescu 2).<br />
Intre cele 174 de ghicitorT, dintre earl se compune<br />
aceasta colectiiune, se afla §i cele 118 publi-<br />
,cate de d-nia sa cu cati-va and mai inainte 3). Colecliurif<br />
maT vechl se afla la Alexandri 4), Fundescu 6),<br />
Calendar pentru basme 6) §i Baronzi 7). Toate aceste<br />
afar, de colectiunea d -Iui Ispirescu, se aflu reunite<br />
in Romanul glum% 8). In sfar§it maT pomenim §i ghicitorile<br />
culese de d. Leon Wolf §i publicate In : Voinic<br />
1) Ed. 2-a 1880 vol. I. pag. 16-23 si 28-31.<br />
1) Pilde li Ghicitorl. Buc.1 880 pag. 23-48.<br />
3) Legendele saa basmele Romauilor I. 1872 pag. 154-163.<br />
Inteadevar nu sant maI mult de cat 110 ghicitori, cad culezatorul<br />
a gre.it uneorl cu numerotarea d. e. sare de la 90<br />
drept la 100 etc.<br />
4) Poesil populare. Bucurescl 1866 p. 393.<br />
3) Basme etc. ed. 2-a 1870 p. 145-154 ed. 3-a p. 171-178.<br />
9 1874 p. 77-78. 1875 p. 77-78. 1877 p. 150-152.<br />
7) Limba romans : GalatI 1872 p. 213-221.<br />
3) Bucur. 1874 pag. 60-112. No. 1-347.
240 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR i ROMANA<br />
inflorit 1). No! insine am cules acest material intreg<br />
spre a-1 publica aranjat in mod sistematia. Unele ghicitori<br />
se gasesc publicate in foi periodice, umorislice<br />
etc.<br />
Iata acuma, diva ce am insirat toata bibliografia,<br />
si unele ghicitori din aceste colectiuni, preferind aceleghicitori,<br />
cart all cele mai multe variante, proba el<br />
sant adevarat populare, fiind objecte de predilectiune<br />
ale fantaziei sale active.<br />
Aluna : cucuiata vai de ea<br />
sta intr'un varf de nuia 2).<br />
§i<br />
sacaita vai de ea<br />
lade intr'un varf de nuia 2)<br />
cantarul :<br />
nici moarta, nici vie<br />
numai din coada adie. 4)<br />
sau,<br />
ce e mic ca oul<br />
si poate ca boul. 6)<br />
sau,<br />
am o gainuse<br />
galbinuse<br />
1) Bucnr. 1881 pa g. 92-96.<br />
9) Baronzi p, 214.<br />
8) Calend. p. Basme 1874. Lgpiresen, Pilde No. 8. Rom. glnmet<br />
No. 127.<br />
4) Ispirescu No. 30.<br />
6) Ibid No. 68.
sau,<br />
in fine,<br />
capul :<br />
GHICITORI 241<br />
cu minciun4e in gu§e<br />
cu dreptate pe spinare. 3)<br />
tata 'n pod<br />
Si mama '1 apucA de nod<br />
lae balae<br />
unghie de gae<br />
creasta de ridichl. 6)<br />
la o margine de crAng,<br />
cloud blant de blid ;<br />
langd doud bldni de blid,<br />
doi lucefere ;<br />
langd doi luceferei,<br />
o moara ferecata. 6)<br />
sau, moara ferecatd,<br />
cioara sparcaitoare<br />
doi luceferT,<br />
doua brasde trase pe o poenita,<br />
§'o clae daramata. 7)<br />
ceapa :<br />
rq e, mar nu e<br />
pb.turi s&nt, placintA mil 8)<br />
1) Ibid. No. 135.<br />
2) Cal. p. Basin. 1874.<br />
8) Rom. glum. No. 110.<br />
4) Fundescu ; Rom. glum. No 111.<br />
5) Ispirescu, No. 10.<br />
6) Alexandri p.393.<br />
Outer, lit. pop. rom. 18<br />
4)
242 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMANA<br />
sail,<br />
sau, sus Odure,<br />
jos prescure.<br />
ceasornicul :<br />
ganganie fgra suflare<br />
umbla MI . astAmparare<br />
n'are duh, nici nu viaza,<br />
toata lumea indrepteaza.<br />
sau,<br />
ce e mic gi fara minte,<br />
gi ne 'nvatA la cuvinfe. 4)<br />
sau,<br />
ghicT, micT, ceapa ce e.<br />
am o pasare dugman5.,<br />
gi foarte tiranb.,<br />
n'are suflet, n'are minte,<br />
ci e piing. de cuviute,<br />
ce o intrebi, ea spune. 5)<br />
dopo t it/ :<br />
Pana cocostArcubli<br />
bate in poarta targului. 6)<br />
sau,<br />
rage buga 'ntre hotare<br />
s'aude 'ntr'a gapta tarp.. 7)<br />
7) Cal. p. Basm. 1875.<br />
7) Ispirescu No. 116. Rom. glum. 137.<br />
3) Stamati, Pepe lea. Rom. glum. No. 26.<br />
Ispirescu, No. 64.<br />
7) Ibid, No. 152<br />
6) Stamati, Rom. glum, 23.<br />
7) Cal. p. basm. 1877; Ghicitorl din Bucovina.
GHIC1TORI 243<br />
sau, sunalu &Atli in curte<br />
§i auzi murgul din munte. 9<br />
sau,<br />
cerbii sbiara<br />
ciutele s'aduna. 2)<br />
in fine,<br />
cercelul DoamneT<br />
in fundul oalei. 5)<br />
corabia :<br />
Cat eram in viat,a<br />
umbream cu multi, dulcea0<br />
pe tot omul ostenit.<br />
Acum insa dupa moarte<br />
de alta soarta am eu parte<br />
ca sd tin necontenit.<br />
Vii pe mine<br />
vii sub mine<br />
sa. vedem, gaci-yei bine? 4)<br />
sau,<br />
Pe cea vale nourata<br />
vine-o fiard. 'ncornorata<br />
de me§teri streini lucrata;<br />
suflet n'are, suflet duce<br />
de pamant nu se atinge. 5)<br />
sau, Am un lucru,<br />
1) Ispirescu No. 19.<br />
3) Ibid, No. 22.<br />
3) Rom. glum. No. 77.<br />
4)<br />
5)<br />
Stamati. Rom. glum. No. 25.<br />
Alexandri 1. c.
244 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
suflet n'are, suflet duce,<br />
de pamant nu s'atinge. 1)<br />
cuptor de pane :<br />
Tata inalt,<br />
ginere turbat<br />
maica milostiva<br />
i surioara oarbA. 2)<br />
curcubeul :<br />
ervetel fnvargat<br />
peste mare aruncat. 9<br />
sau : tergarel invargat<br />
pe culme aruncat. 4)<br />
cele alto variante, au aceea§i. forma , cu singura deosebire<br />
ca. in loc de fervefel sau ftergarel , sta : batista,<br />
sau panglicufd. 5)<br />
eased, amnar fi cremene :<br />
Mireasa 'n padure<br />
ginerile 'n Tarigrad<br />
0 nuna 'n garla. 6)<br />
focul :<br />
Am un bou rod<br />
cand ajunge 'n drum, sta. 7)<br />
a) Stamati, Rom. glum. 24. Wolf. Voluic inflorit.<br />
a) Wolf, 1. c.<br />
5) Fundescu, Rom. glum. 47.<br />
a) lspirescu, No. 63.<br />
a) Baronzi. Cal. p. basm. 1875.<br />
a) Cal. p. basme 1875.<br />
a) Stamati. Rom. glum. 38.
fumul : Cut mohoratd,<br />
utnbla sovaitd.<br />
sau,<br />
sau,<br />
luna :<br />
sau,<br />
sau,<br />
sau,<br />
GHICITORI 245<br />
cine ese noaptea din sat<br />
§i nu'l latra cdinii. 2)<br />
unde to duct, strambule?<br />
ce mg, intrebi, gdunosule?<br />
Pe cea casd sindrilita<br />
joaca o nultei potcovitcl 4)<br />
am o purcica grasa<br />
trece seara peste casa. 9<br />
am o vac bdlae<br />
umbld noaptea prin gunoae.<br />
la marginea satuluX<br />
cizjciula fartatulut<br />
sau, (luna no*,<br />
bulgare, de our<br />
cu coarne de taur. 8)<br />
1) Ispirescu, No. 91.<br />
2) Ibid, No. 128.<br />
3) Ibid, No. 145.<br />
Stamati. Rom. glum. 35.<br />
5) Cal, p. basme 1877.<br />
6) Ispirescu No. 35. Cal. p. basins 1875, Rom, glum. NO. 10 8.<br />
Ispirescu No. 93. Rom. glum. 82.<br />
3) Baronzi, p. 215.
246<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
Aceste dour, ghicitorT din urmA au drept deslegare<br />
si soarele, de aceea alaturam aci toate ghicitorile pri<br />
vitoare la<br />
soarele :<br />
sau,<br />
tot asa,<br />
Am un mar de aur<br />
joaca pe o pele de taur.1)<br />
bulgare de aur<br />
joaca pe pele de taur. 2)<br />
am un bulz mare de aur<br />
joacA pe pele de taur. 3)<br />
sau,<br />
cAclula fartatului<br />
pe marginea satulul. 4)<br />
apor :<br />
soarele $ luna :<br />
am doi bulgaff de aur,<br />
se joaca pe o pele de taur. 6)<br />
steaua :<br />
am o rata potcovita<br />
stA pe cash, sindrilita.<br />
1) Stamati ; Rom. glum. No. 28. .<br />
2) Cal. p. basme 1874.<br />
a) Ispirescu No. 110.<br />
Fundescu'; Baronzi p. 219.<br />
4) Rom. Glum. No. 68.<br />
6) Ispirescu No. 129.<br />
9
stelele : De la noT<br />
pan la vol<br />
totu-s zale<br />
§i parale.<br />
sau,<br />
tunetul :<br />
up :<br />
GEICITORI 247<br />
d'aici pan' la munte<br />
tot sale (varianta : zare) marunte 2),<br />
Solar a. leul intre hotare,<br />
§i se nude In noun. OA. 8)<br />
Ursu §ade<br />
urechia IT bate. 4)<br />
sau, Ed la orl-ce casa<br />
sant slug, aleasa ;<br />
eu pe on §i tine'<br />
intampin sand vine;<br />
cand pleadt afara<br />
eu 11 petrec Tara. 5)<br />
vantul :<br />
Ce trece prin \Tama<br />
§i nu se baggy, in seam, 9<br />
sau, nenea Stan flueratorul. 7)<br />
I) Stama6; Rom. glum. No. 34.<br />
2) Fundescu; Rom. gl. 58. Cal. p. basme 18741 Baronzi p. 221.<br />
8) Ispirescu, No. 157.<br />
4) Ispirescu, No. 117, Rom. glum. 132.<br />
8) Pann :<br />
§ezltoarea I p. 17; Fundescu. Rom. glum. 76.<br />
I) Baronzi, p. 214.<br />
7) Rom. glumet, No. 118.
248 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Pe Tanga aceste ghicitori, cari au o singurd dezlegare<br />
pentru mat multe intrebari, adica omonime, mat<br />
sant §i ghicitori sinonime , adica o singura ghicitoare<br />
se dezleaga in diferite chipurt.<br />
A§a o vedem aci Ia tunetul a drill ghicitoare este<br />
identica cu clopotul ; alte esemple mat sant :<br />
GhicT ghicitoarea mea ;<br />
D'aicT pan la munte<br />
tot zale marunte. 1)<br />
sau, de la munte pan. la munte<br />
tot zale marunte. 9<br />
la aceasta ghicitoare r6spunde sus stelele, dar that raspunde<br />
vi furnicile.<br />
Sau ghicitoarea :<br />
M'a trimes doamna de sus la cea de jos<br />
WI tes panza fart. rest. 8).<br />
cu variantele :<br />
M'a trimes etc.<br />
sal dal o Panza fara neam de tivitura. *)<br />
sau,<br />
M'a trimes etc.<br />
sa.'nii dea o tesatura fka neatn de iivitura. 6)<br />
1) Ispirescu, No. 65.<br />
1) Rom. glum. 103.<br />
8) Ispirescu, No. 89.<br />
4) Fuudescu ; Rom. glum., 50, 51,1.36. Baronzi, p. 216.<br />
5) Ispirescu, No. 167.
GHICITORI 249<br />
AceastA ghicitoare se desleaga $i prin gbiafd , §i<br />
prin giam §i prin hartie.<br />
AltA ghicitoare, care cu puOne schimbaff, Insemnead<br />
si bat (ciomag) si prag qi cobilifa este cea urmatoare<br />
:<br />
(beittd).<br />
In padure m'am nAscut<br />
in padure am crescut<br />
si cum m'au adus,<br />
judecAtor axn fost pus. 1)<br />
(prag).<br />
sau,<br />
I., .<br />
. .<br />
acasa dad. m'aduse<br />
yAtaf de carte ma, puse ; 2)<br />
yAtaf de picere ma puse. 8)<br />
(cobilifa).<br />
In (wal m'a adus<br />
cercei de urechl mi-apus.<br />
In fine Inca urmatoarea ghicitoarea :<br />
1) Pann ezaloarea. Fundescu; Rom. glum. No. 80. Cal. p.<br />
basme 1877, Ispirescu, No. 111 ; Baronzi, p. 219.<br />
2) Ispirescu, No. 21.<br />
3) Rom. gh unt, No. 109 s,i cules de noI din gura poporului.<br />
4) Fundescu; Baionzi p. 216. Cat: p. basme 1874. Rom. glum.<br />
No. 46. Ispirescu No. 62.
250 LITE<strong>RA</strong>TI:1<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA<br />
curelu,A unsA<br />
sub parnant ascunsA, 1)<br />
cu varianta :<br />
ulcelu§e unsa.<br />
In burueni ascunstt<br />
sau, in earbtt ascung. 2)<br />
aceastA ghicitoare Insemneaza : rama ; farpele §i<br />
epurele.<br />
Ne ajung aceste esemple din enigmatica populara<br />
romana, cu cari incheTam literatura eticA ; adica partea<br />
aceea din literatura populara, care este fail indo-<br />
Tala, cea mai originald cu toate ca nu se poate tAgAdui<br />
nici aci o inraurire literary ; dar ea a dat maT mult<br />
na§tere la producte originate, servind ca model fantazieT<br />
populare, care a imitat §i a variat o forma, data,<br />
In multe chipurT asimilandu-§i-o ast-fel Inteatata, in<br />
cat une -orl devine grey de a ajunge la prototipul original.<br />
.--...........-<br />
1) Ispirescu, No. 67. Stamati, Rom. glum. No. 17.<br />
1)<br />
Fundescu ; Baronzi. p. 218, Ispirescu No. 73, Rom. glum. 130.
DI.<br />
LITE<strong>RA</strong>TUR A RELIGIOASA.
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> RELIGIOASA<br />
Nimic n'a schimbat inteatata omenirea , §i mai cu<br />
seam4 popoarele europene decAt Cre§tinismul. Nu numai<br />
obiceiuri §i institutiunl au fost schimbate , dar<br />
chiar modul de a se gandi a fost fundamental schimbat.<br />
Totu§1 schimbtirile s'au efectuat pe o baza deja<br />
esistenta. Popoarele isi aveau credintele, obiceTurile §i<br />
institutiunile proprie, earl s'au desvoltat prin mitologia<br />
lor, din adoratiunea lumel inconjurAtoare, potrivitl<br />
cu firea fie-caruT popor. Cre§tinismul s'a suprapus lor,<br />
s'a amalgamat. cu dansele , a adoptat unele, a pre -<br />
fcut altele, §i Tar altele au fost cu desavar§ire starpite.<br />
Pe not ne intereseaza in special fenomenul<br />
amalgamAreT, sau prefacerel credintelor §i obiceTurilor<br />
vecht pagane, In credinte §i obiceluil cre§tine. Aci<br />
religiunea a trebuit 0, se coboare din abstractiunT la<br />
viatia real,, sa Ong seams de cerintele oamenilor, sa.<br />
se apropie de intelegerea qi de firea lor. Capil sectelor
254 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA.<br />
ce se na§teau in salmi bisericei, au inieles imediat unde<br />
este cheea pentru a patrunde in spiritul poporului, §i<br />
ei an operat in acest mod, el' au raspandit ideile for<br />
dogmatice i religioase sub forma de pone. ti.<br />
Inteadevar nimic nu place poporului mai mult, decal<br />
data i se vorbe§te in limba lui, in ideile lui, apropiinduse<br />
cat se poate de ceea ce el are sada in inima lui din<br />
tineree. Si ceea ce caracterizeaza activitatea sectelor<br />
eretice in genere, este fabricarea sau prefacerea povestelor<br />
orientale asimilandu-le cu acele ce se aflau<br />
deja in popor. Naratiunea §i apologia, iata una din<br />
mijloacele puternice, cu cari au lucrat ereticil in cursul<br />
secolilor §i au inraurit asupra spiritului popoarelor.<br />
Materialul original al pove§tilor l'au luat din literaratura<br />
vechie ebraica §i din ceea al primelor secoli al<br />
erei moderne, unde religiunile dualiste ale Asiei au<br />
influenlat asupra nascandei religiune a lui Christ. Cea<br />
mai mare parte din acele pove§ti , constitue ceea ce<br />
numim : apocrife §i pseudepigrafe.<br />
Biblia in textul el', lasa loc la multe intrebari, la cart<br />
fantasia a incercat sg, dea raspunsul ; asa d. e. : cum<br />
a omorat Cain pe Abel, de oare ce Cain n'a §tiut Inca<br />
nimica de moarte ? Sau, venind din Persia ideea Satanay<br />
s'a intrebat mai intai, cum s'a facut Satan? apoi :<br />
caderea ingerilor ! Cum a vorbit §arpele ? §i qa trecand<br />
tot textul biblic dam pretutindenea de numiri §i<br />
intamplari pomenite numai o singura data §i eari cats<br />
sa fie esplicate. D. e.: Enoh care dupa textul biblic ,a<br />
fost luat de Dzeu.t Numai aceste putine cuvinte an<br />
dat naqtere la o carte foarte vestita , aproape contim-
LITE<strong>RA</strong> TU<strong>RA</strong> RELIGIOA SA 255<br />
purana cu Christos, 0 care asemenea tine de un fir<br />
intreg de productiuni analoage.<br />
Pe cand in respunsurile la intrebarile de sus avem<br />
apocrife, adica pove0i relative la persoane sau situatiuni<br />
biblice, fara numele autorului, avem din contra<br />
in cartea lac Henoch un pseudepigraf, , adica o<br />
carte, drept al card autor se da o persoana biblica.<br />
In felul acesta avem §i carti atribuite lui Adam, Abraham,<br />
Moise, David, apoi Apostolilor etc. unele dintr'ansele<br />
sant chiar foarte vechi §i se bucurau de o<br />
reputatiune mare la parintii bisericei.<br />
Pe langa aceste mar posedam 0 un Or de carte importante,<br />
cari au avut o influenta enorma asupra fantasiei<br />
omene0I : sant a§a numitele Apocalipse, cea<br />
d'antaia carte de felul acesta : cartea lui Daniil a dat<br />
na§tere la o multime de productiuni fantastice, mistice<br />
§i alegorice, din cari una a fost chiar priimita in canonul<br />
Noului Testament : apocalipsul Sf. loan bogoslov. Dar,<br />
afara de aceste doua, mai esista un §ir de apocalipse,<br />
adica vedenii precum este Apocalipsul lui Moise, al<br />
lui Esra, apocalipsul Sf. Paul, un alt apocalips al Sf.<br />
loan etc. Toate aceste au fost culese de Fabricius,<br />
Gfrorer, Thilo, Tischendorff §i altil. De timpuriu deja<br />
au fost prelucrate aceste pove01 apocrife sub influenta<br />
diferitelor secte.<br />
Cea ma! Importanta sects pentru raspandirea acestei<br />
literaturi infra Slavii §i Romani a fost secta bogomilia<br />
din Bulgaria. Nascuta din Paulicianism §i din<br />
Manicheism oriental , avea de idee fundamentals,<br />
dualismul oriental, care sustine ca In lume domnesc<br />
douti principie, unul bun §i altul Mu: bumne-
256 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
zee §i Satanael. Numai acesta din urma insa a zidit<br />
lumea si al lui e trupul omenesc. Din acest<br />
punct de vedere au fost prelucrate povestile orientale<br />
atat de fundatorul sectel, popa Ieremia-Bogomil, cat<br />
si de urmasil lui. Afars de acele apocrife prelucrate<br />
de dansii, ail mai raspandit el' si alte apocrife biblice si<br />
ast- fel ad influentat asupra poporului. In acest punct<br />
se lovesc ereticii Bogomilt, cu toate sectele eretice occidentale,<br />
cart asemenea all fost cet mai aprigi raspanditori<br />
acestei literaturi apocrife. Se vede insa ca ereticii<br />
pe lang scris mai propovedulau prin viul grniu.<br />
Altmintrelea marturisim, c. ne vine grew a inIelege,<br />
cum all putut A. se inradacineze acele credinte inteatata<br />
in spiritul poporului. AceastA inraddcinare si a-,<br />
similare este une-ori asa de perfecta, incat devine<br />
foarte gred a ajunge la un prototip literar. Nu arare<br />
on a si combinat autorul popular doua sat. fret povesti<br />
deosebite, le a inodat intre dansele si le a dat un caracter<br />
national asa de pronuntat, incat unii din inv6.tatii<br />
moderni s'au crezut in drept a le considera ca<br />
autohtone si a recunoaste IntrInsele urme de mitologie<br />
primitiva. In special se poate observa aceasta in<br />
literatura ruseasca.In unit din eroit din cantecile epice<br />
ale Rusilor si in unele descantece s'a Mutat persoane<br />
si zee mitiet. In credintele religioase ale Romanilor se<br />
poate vedea aceasta intr'un singur esemplu destul de<br />
elocvent. Diavolul sau Satana se numeste romaneste :<br />
,drac', care in fond nu insemneazA alt ceva deaf.<br />
,farpe uriae. Puterea vrAjmasa care a zidit lumea<br />
si care e pArintele rautatil, a fost deci mai IntAiu<br />
Inchiputa sub forma unui farpe, care inchipuire apot
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> 11ELIGIO A Si 257<br />
s'a uitat, si a pastrat numal intelesul de diavol, ceea ce<br />
se si spune de a dreptu de Bogomilii : ,dyabolus, qui vocatur<br />
draco aut serpens : diavolul , ce se numeste<br />
dracu sau carpe 1). K Intrebarea ce se naste acuma<br />
este : a esistat oare deja mai inainte farpele ca representantul<br />
raului in credinta sad mitologia popular,?<br />
Este balaurul, acel carpe urias aripat, cu multe<br />
capete, acoperit cu solzi si scuipAtor de foc si vapae,<br />
este acel balaur o inchipuire maid, primitivA, sau s'a<br />
nascut de asemenea din acelasi sir de idei, de unde<br />
dracu a ajuns sA corespunzA : diavolului. Din acest<br />
punct de vedere nu s'a considerat incA masa credintelor<br />
ce esista in popor. Se poate, ca, a esistat chiar<br />
credinta unui carpe urias si de aceastA credintA s'a<br />
alipit cea bogomilica, influenOndu-se mutual. Asta<br />
e ceea ce am numit mai sus : asirnilarea cu elementele<br />
esistente, si printr'aceasta se esplica influents fundamental.,<br />
ce a esercitat asupra popoarelor.<br />
Insusi biserica proprie si nu numai sectatoril si ereticii<br />
s'au folosit de credintele ce esistad deja, spre a le<br />
da un inteles crestin si a crestina ast-fel popoarele pe<br />
nesimtite.<br />
De aci se esplicA o sums, de ceremonii si praznice,<br />
mai cu seamA in biserica catolica si in special la popoarele<br />
germane.<br />
DupA ce veni insA biserica la putere, incepu goana<br />
contra apocrifelor, cart devenead cu atAt mai condamnabile<br />
in ochii drept-credinciosilor pastori, cu cat<br />
erad rdspandite prin mijlocirea ereticilor.<br />
1) Archly f. elev. Philologie vol. IL p. 447.<br />
Gutter, lit. pop. rota. 37
258 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA<br />
Intre aceste apocrife se aflad chiar unele scrise de<br />
catre parinOT bisericeT, qi unele ramasesera chiar neschimbate,<br />
dar cu toate acestea furl puse pe ,Index`<br />
ca niste car(I afurisite qi oprite de bisericei. Tihonravov<br />
1) a publicat o list, a acestor caul, combinatA din<br />
maT multe indices, qi care ne da respectabila sum' de<br />
100 de ast-fel de caql afurisite. Una insa nu trebue sä<br />
trecem cu vedere, adica, ca !litre aceste 100 de call<br />
se afla si: Gromovnicul, Trepetnicul, Zodiarul etc.<br />
In descrierea literatureT populare rt-ligioase ce o<br />
incercAm acuma vom urma sirul hronologic, care incepe<br />
cu Adam si se continua pana la persoanele biblice<br />
ale NouluT Testament.<br />
De observat este, ca maT toatA literatura religioasA<br />
este pang, acuma ineditei §i se afla intocmal ca la<br />
SlavT atat in ,Hronografe` cat si in asa numitele , Codices<br />
miscellanei sau ,sbornici. Dintre carT numal<br />
unul, cel maT vechTu s'a publicat de d. HAsdeu in :<br />
Cuvinte din bAtranT vol. II .<br />
Pe cand d-nu Hasdeu, n'a publicat hisa, de cat numal<br />
un singur codex, am reusit noT a descoperi Hronografe<br />
romane si chiar in maT multe copiT, si multe , Codices'<br />
manuscripte cu totul necunoscute. Pe langa acestea si<br />
o ,Palira manuscripth., sad ,Biblia i'mpodobita`, care<br />
este una din izvoarele principals 'pentru apocrifele<br />
relative la persoanele biblice ale vechiului Testament.<br />
NoT dam de aceea estracte cat se poate, intocmaT dupa.<br />
originalele §i cate-o-data chiar comunicam textele, cu-<br />
1) PaniTatniki otrecenor russkoI literatarryI I. V. Ptrsbg. 1863<br />
p. I. X.
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> RELIGIOASA 269<br />
-vant din cuvant, cu atat mat mult cu cat insa.st aceasta<br />
parte a literatureiromAne este foarte puffin cunoscuta.<br />
In general este de observat, cA tocmal literatura<br />
religioasa romans mat toata, are de bazA literatura<br />
slavica. Mal pentru fie-care poveste $i legendA, ba<br />
chiar pentru call de noroc, gromovnice, trepetnice,<br />
doftoril taumaturgice etc. gasim un prototip slay,<br />
care se aseamAnA mat mult cutextele noastre romane,<br />
decat cu prototipele byzantine, cart tot de auna se<br />
departeaza de tecenziunea romans. Dar i aci la not<br />
se poate observa, ceea ce a observat Tihonravovsi Py-<br />
pin pentru literatura popularA rusa cA, cu cat un apocrif<br />
sau o carte popularA a trecut prin mat multe maInT, cu<br />
atAta s'a schimbat mat malt intr'un mod, care 'I apropie<br />
de popor. Copistul este in aceeast vreme §i<br />
autor.
ZIDIREA LUMEI, ADAM SI EVA.<br />
Capitolul I din Genesis ne descrie zidirea lumeT In<br />
case zile. De timpurit deja s'au flcut comentarii ci esplicari<br />
asupra ordinel cum se urmeaza lucrurile in<br />
creatiunea lumil. Fie-care sects cautA a educe dogmele<br />
el In legatura cu cuvintele biblice. Unul din aceste<br />
,Hexaimera` joaca un rol important in literatura<br />
eretica a Slavilor de sud ci un ast-fel de ,Hexaimeron(<br />
credem ca am regasit in manuscriptul roman,<br />
din sec. XVII ce '1 numim de a dreptu ,Palita"<br />
ci pe care l'am descris mai pe larg in : Revista p. Istorie,<br />
Archeologie ci Filologie,l)dand acolo ci un estractul unuT<br />
text apocrif, de care vom vorbi imediat. Ordinea in<br />
care e zidita lumea, e cu totul alt-fel de cat in Biblia,<br />
ceea ce ne dovedecte provenienta ereticig acestu! Hexaimeron.<br />
Aci zidecte D-zed in ziva antaia, cerul ci<br />
pamb.ntul ; in ziva a doua, soarele, luna ci stelele; in<br />
ziva a treea, raiul; in ziva a patra, marea ; in ziva<br />
cincea, animalile Si paserile ; in ziva a casea zidecte<br />
D-zeti pe Adam, ci in ziva a captea i1 da sufletul.<br />
i) An L Bucur. 1882 pag. 74-78.<br />
a
ZIDIREA LIMA ADAM V EVA 261<br />
Dar nu numai ereticii ati cgutat a talcui zidirea kimei,<br />
dups vederile for , ci Si biserica comenta in mod<br />
alegoric, mistic, zidirea lumei in §ase zile. Numai un<br />
singur esemplu vom cita. Hronograful Srantului Dimitrie<br />
Rostovsky 1), are peste 50 de foi destinate<br />
,zidirei.' Texte slavone chiar din sec. XIII, cel plAin<br />
,in estract, au fost publicate de Gorski Si Nevostruiev 2).<br />
Asupra acestel cosmologil cre§tine i asupra cgderei<br />
ingerilor, epizodul cel mar important din istoria<br />
2idirei, nu intram aci pe larg. Aceste idei sant strans<br />
legate cu primele concepOuni ale erei patristice §i se<br />
gasec deja cu mult inainte, in literatura ebraica apocriftt<br />
§i mistica ale sectelor antechristiane, din care o<br />
mare parte s'a pgstrat pang. in ziva de astAzi. De acolo<br />
au ajuns in literatura byzantina, mar in special<br />
in Paliia §i in operile hronografice byzantine ; a§a In<br />
Chronica lui Malalas , care precum dovede§te insu0<br />
numele lui, a fost syrian adicg semit-oriental de origins,<br />
apoi a intrat in Chronica lui Georgie Hamartolus, earl<br />
cronice de timpuriu deja (sec. X) au fost traduse in<br />
limba slavicg. Mai cu seams aceasta din uring cronicg,<br />
conOne o sumg, de legende §i pove§ti apocrife. Despre<br />
relMiunea ce esista. intre Palfie §i ,Hronografir<br />
byzantino-slavi, mar cu seamg despre izvoarele legendel<br />
de caderea ingerilot din cer, a scris mar pe<br />
larg Porfiriev, publicand estracte slavone din manus-<br />
1) Tiparit romineqte la 1836.<br />
2) A. Gorski. K. Nevostrulev, Opiaanie slavianskih rukopiser<br />
moskovskoi sinodalinoi biblioteki. vol. II. Moseys 1857 pag.<br />
1-45.
262 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> BOMANA.<br />
criptele bibliotecel Solovetchi 1). In literatura romana<br />
se afla in Hornograful manuscript descoperit de noT in<br />
Biblioteca central, din Bucuresti 2) apartinand secolului<br />
XVII (c. 1650) fol. 3-a cap. 2, $i in copiile din<br />
sec. XVIII dupa acel hronograf, din care una apartine<br />
Bibliotecel centrale §i alta D -luI Eminescu scrisa la<br />
1757. Afara de aceea se afla si in hronicul manuscript<br />
roman de pe la sfarsitul sec. XII (c. 1690) care se afla.<br />
in biblioteca de la Hohenzollern Sigmaringen si care<br />
nu este alt-ceva de cat o traducere al Synopsisulul neogrecesc<br />
al lui Dorotheus din Monembasia, tipitrit pentru<br />
prima omit la Venetia 1684, si pentru a 2-a oars. in<br />
Viena 1818. Constatand o data pentru tot deauna identitatea<br />
acelui manuscript cu , Synopsisul lul Doro-<br />
theus, putem presupune ca indata ce gasim ceva in<br />
prototipul grecesc se afla si in acel manuscript, pe<br />
care acuma nu'I mai avem in mangy.. Regretam<br />
de aka, parte, ca ,Paliia` romana ne este acuma inaccesibila<br />
; dar -notitele, peste cari nicl nu putem trece<br />
aci, ajung in mare parte la constatarea materialului<br />
apocrif ce posedam in acel manuscript.<br />
Amintiri de caderea Satanei se mai gasesc, mai in<br />
toate cazaniile cele vechT, incepand de la Coresi pant&<br />
la lie Miniat 1i<br />
alte, ba chiar nu esista vre-o carte bisericeasea,<br />
unde sa nu fie pomenita ca.derea &Jane,<br />
vicleniile luT caderea luT Adam sia Eve! in pacat. Pe<br />
I) I. I. Porfiriev, ApocrificeskTa scazaniTa o vethozav6tnyhfi<br />
litahu i sobytiTaha po rucopisTam solovetcor biblioteki. St. Petraburg<br />
1877. p. 7-31 (Sbornika otdeleniTa russkago Tazyka i slovesnosti<br />
imperatorskoT akademii naukA. vol. XVII. No. 1).<br />
2) Manuscriptul (No. 10).
ZIDIREA LUMEI, ADAM BSI EVA 263<br />
langa aceasta se vorbe§te : ,Pentru candy §i pentru<br />
ce cazu diavolullic in cap. 6 din Theologhia Sflntilor<br />
Bogoslov1 §i Dascall §i intrebaff §i raspunsurI a Sfantului<br />
Anastasie talmacita din grecWe i slovenqte,<br />
tiparae In , Indreptarea legiT cu D-zed ( Targov4te 1652<br />
sub domnia lul Matheiu Basarab ; mai compare, acolo<br />
c. 40-42.<br />
Rolul ce joacA dracul in fantazia poporulul este<br />
imens. 0 sums de proverhe §i credint,e se trag de la<br />
Satana, care este persoana fundamentals, a superstitiunilor<br />
si eresiilor ; nu mai puOn §i la cele alte popoare<br />
europene. El e tats. rlutatilor §i lui se inchin fermecatoarele<br />
arse din cauza aceea de catre tribunalele<br />
Inquisitiund ale evuluI mediu.<br />
A§a precum spune legenda, a.p. s'a §i intamplat cu<br />
diavolul in cursul secolilor. De la un anger stralucitor, a<br />
card putere rivaliza cu D-zeil in stapanirea lumel a<br />
ajuns in sfar§it dracul, eroul snoavelor, a caul' inteligen<br />
t A este atat de marginita, meat Il birue§te §i femeea.<br />
In special a scris Roskoff 1) istoria diavolului, urmarindu-'1<br />
de la religiunea dualists, a lut Zoroastru,<br />
pana la ideile moderne critice, menite a surpa stapanirea<br />
sa seculars..<br />
Un specimen de modul cum au fost raspandite teoriile<br />
despre cliderea draeulul qi despre rolul ce 'ljoaca<br />
in lume, se afla in , Intrebari fi rdspunsuri trebuincloase<br />
yi del folos sere invdtaturd celor ce vor ceti.'<br />
Aceste Intrebad fac parte din manuscriptul Logofa-<br />
1) Geschichte des Teufels. 2 von. 1869.
264 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong><br />
tulu! Giurescu din 1799, posesiunea Academie Romane.<br />
Capul al patrulea 1) este intitulat: Pentru Draci.<br />
Noi comunicam aci acest capitol instructiv in intregul<br />
lug, cad asta era subiectul ce invata dascalul cel vechlu<br />
pe ucenicul lug in fcoalti §i ast-fel a intrat in mare<br />
parte in popor.<br />
Pentru draci.<br />
,Dascalul. In ce chip au cazutu din darul lug Dumnezeti<br />
acea ceata ce al zis ma! sus, §i s'au facut draci?<br />
Ucenicul. Luiper carele era capetenile ace! cete<br />
pentru cad straluciea cu daru lul Dumnezed §i cu<br />
slava, s'au truffit intru sine, §i all cugetat sa pue scaunul<br />
lul pe stelile cerulul §i sa se faca asemenea celiff<br />
inalt. Acea trufie Pau surpat in prapastiile Iaduldi,impreuna<br />
cu toath, ceata 1111 §i s'au facut dracl, adica<br />
din lumino§g s'au facut intunecatI.<br />
Dasc. In ce zi all cazut ?<br />
Uc. Miercuri.<br />
Dasc. Drad in ladu sant toti, all §i intealte pall?<br />
Uc. Sa afla §i in vazduh §i pre pamantu §i in<br />
mare §i in munti §i in pWere §i in crapaturile pamantului<br />
§i in paduri §i In pustietati §i in ape §i<br />
fn toata lumea peste tot pamantul.<br />
Dasc. Satana ce sit intelege ?<br />
Uc. Si lepadat §i protivnic.<br />
Dasc. Dar Veelzavel ?<br />
Uc. Dumnezeul mu§tilor.<br />
Dasc. Nume§te-sa. dracul §i intealt chipu ?<br />
1) Pag. 101.103.<br />
ROlbli
PENTRII D<strong>RA</strong>.Cf 265<br />
Uc. S. numecte in multe felurl.<br />
Dasc. Zi, sä auzim.<br />
Uc. Si;. numecte balaur, carpe, otrava, lea viclean,<br />
paracu, napastuitor, incalator, uciga.c, incepator rantatilor,<br />
intunerec , duh viclean, lup hrapitor, boera<br />
lumil, vrajmac adev6rulul, tatal mincruna, ca el all<br />
nascut minciuni, ci cine spune mincXuna este frill!<br />
dracului.<br />
Dasc. Poate a se pocai dracul ?<br />
Uc. Nu sa poate, pentru ca este inpietrita in rautate<br />
ci nu primecte pocainta.<br />
Base. Ce este lucru draculuT ?<br />
Uc. Sa faca rautati ci A, indemne pre oamenT sa<br />
faca pacate, pentru ca sa se mane Dumnezea pre<br />
dancil, sa-I osandeasca In tadu inpreuna cu eta.'<br />
Asupra Cosmogoniei insucT, estragem cate-va esemple<br />
din cele alte Intrebarit interesante prin amestecul<br />
ideilor pagane cu ide! crectine. Av. 1)<br />
,I. Ce este mar presusa din cerTu?<br />
R. Filosofu as zisa ca este apa. Dar mal pre<br />
susa? Intunerec. Dar mar pre susa ? este foca.<br />
Dar mar pre susa ? Este scaunu luT Dumnezeu, ce<br />
Cade Dumnezeirea. Dara mar pre susa? lumina<br />
ce neintinsa ci neumblata ci nectiuta.<br />
I. Call ingeri stau la scaunu lu! D-zeu?<br />
R. 12 milioane, Tara ala casile ci alu captile ci.<br />
ala optulea eeti, fara de numara.<br />
I. Dara la certu ce este?<br />
R. Nora ci vazduha.<br />
t) Manuscriptul din 1809 p. 4.
266 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
I. Dar suptt pamantu ce este ? apa. Dart suptd<br />
apa ? este intunereci. Dart suptit intunerect ?<br />
este foct. Dar suptt foct? este iadul §i mai dedesuptu<br />
este tartaru, ce sa cheama fart de fundt.<br />
I. Cate palme este ceriul nali il de la pamantt ?<br />
R. 30.200 palmi Dumnezee§ti ; palma dumnezeeasca<br />
tine o mie de palme omene§ti.<br />
1. Dar adancult pamantului cite palme este?<br />
R, De o mie de intunereci de palmi Dumnezee§ti.<br />
I. Cate cete ingere§ti santu in ceriu ?<br />
R. Zece cete ingere§ti: intru o data at fostd<br />
12,000 de intunerici, deci 144 (?) de intunereci at<br />
clizutt din ceriu §i s'at negrit §i s'at facut draci §i<br />
pant acuma fac pacoste rodului omenesc §i all ramast<br />
9 ceti ingere§ti in ceriu.'<br />
In sfar§it mai pomenim §i esplicarea tunetului §i<br />
fulgerului, dupa aceste intrebari, care se regase§te §i<br />
In Theologia Sf. Parinti din Pravila lui Mateiu Basarab<br />
1).<br />
I. Ce este ceriu .,i fulgeru §i de unde bate \tutu ?<br />
R. Ingeril On tunetu §i fulgeru §i suflarea vantului<br />
§i sa lovesct din nori, §i dintru aceea lovirea trasne§te<br />
; Tart fulgeru ese din puterea ingerilort §i sa<br />
ranescd nori §i ese ploae.`<br />
Dupa Satana, personagiul cel mai important este<br />
Adam fatal omenirei, §i din punct de vedere cre§tin :<br />
tatal pdcatulul.<br />
Un alt apocrif s'a ocupat deei de intrebarea : din<br />
1) Targoviqte 1652 fol.
ADAM EVA 267<br />
cate partY , sau din cafe elemente a fost zidit Adam?<br />
Legendele vechi ebraice spun, ca D-zeu a luat lut din<br />
toate unghiurile pamantulul, ca omul on unde ar muri<br />
sä nu se poatd pamantul opune ingroparil sale , sub<br />
cuvant ea n'a fost luat dinteansul. Lumea byzantina<br />
a cdutat sä aducd in conformitate ideile sale asupra<br />
natureT, cu zidirea omuluT §i a sustinut, ca precum lumea<br />
este zidita din patru stihiT, tot a§a §i omul. , De<br />
omul Inca Taste din patru stihil urzit, adeea den sane<br />
den flegma, §i din heard galbana §i niagrA. DecT sangele<br />
omulul cum Taste herbinte §i apatos Taste den<br />
\rant ; hearea galbana, Taste herbinte §i uscata, Taste<br />
den foc ; flegma Taste reace §i apatoasd, Taste den ape;<br />
lard hearea cea neagra, reace §i uscata easte den pamant<br />
; atata Taste urzirea §iintruparea omuluT 1). ,Ma<br />
spune §i §i hronograful nostru conform cu cele byzantine.<br />
Tot age se spune §i in ,Indreptarea legil" 2) notandu-se<br />
la margine, ca izvor : ,Dumnezee§ti DascAlT.`<br />
Dar in literatura slavied s'a desvoltat acest raspuns<br />
Inca §i maT mult §i noT it pomenim deja aci, find-ca<br />
a intrat in literatura noastrd populard nescrisa. Sub<br />
titlul : ,din cate pIrtf s'a zidit Adam' publica Tihonravov<br />
3) trel texte din secolul XV §i XVI de intrebarT<br />
§i raspunsurT de carT am pomenit deja maT sus. Intre<br />
aceste intrebarl este §i aceasta: ,din ce a facut Dumnezeu<br />
pe Adam?' Raspuns : din opt pail : 1) trupul<br />
Fa facut din pamant , a doua parte din mare, a<br />
treea din ptatra, a patra din vent, a cincea din norT,<br />
g<br />
,)<br />
Hronogr. No. 10 fol. 4-a (c. 4).<br />
9) 1652 pag. 714 cap. 7.<br />
s) L. c. vol. II p. 439-457.
268<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
a §asea din soarele §i din roua, a §aptea din Wandul<br />
§i taina angerease6., §i a opta din sfantul duh,<br />
din toate aceste a adunat Dumnezeu §i a Mcut o singur5.<br />
parte 1). Mat 16.murit decat acest raspuns din see.<br />
XV este eel din textul sec. XVI 2) unde se §i esplica<br />
ce parte anume s'a fleut dintr'o stihie anume §i adica:<br />
Raspuns, ca antata parte il-a dat trupul din parnant,<br />
a doua parte, oasele din ptatra ; a treea , ochil din<br />
mare ; a patra gandul din iuteala Ingerilor ; a cincea<br />
duhul §i respiratia de la vant ; a asea , intelepciunea<br />
de la nori §i a §aptea sangele tut de la roua §i de<br />
la soare.` Patin mat sus s'a zis deja ca sufletul l'a dat<br />
D-zeu lui Adam sambata, de aceea enumera autorul<br />
numai §apte stihil.<br />
Intrebarile aci se fac de care Sf. Efrem , la care<br />
raspunde Sf. Vasilie.<br />
Mai cu'acelemi cuvinte se esplieg, zidirea omulut, in<br />
manuscriptul de intrebart §i raspunsurl, de la 1809.<br />
Iata ce ne spune (pag. 2):<br />
I. Din cafe pall aI Meut D-zeu pre om?<br />
R. Din opt partt : trupul din pamantu ; osile din<br />
pieatra. ; sari& din roao ; ochil din soare ; cugetu din<br />
noorl; suflare din -Orli; intelepciunea din lunA ; early<br />
prorocirea de la duhul sfant ?<br />
Aci avem isvorul de unde a pltruns aceasta legenda<br />
in literatura nescris6. populara. Mat sus am vorbit<br />
deja mat pe larg despre aceste manuscripte de intrebari<br />
§i raspunsuri, §i am arAtat importanta for ca<br />
2)<br />
Ib. p. 443-444.<br />
Ibid, p. 448.
ADAM §I EVA 269<br />
mijlocitorT intre literatura scrisa §i cea nescrisa. Si inteadevar<br />
mai in acela§i mod esplica i poporul roman,<br />
zidirea omuluT, zicand la nuntele tarAne§ff ;<br />
DecT dupa acele dupa, toate , zidit-au Dumnezeu<br />
pe Adam, §i'l facu din opt part!: trupul din pamant §i<br />
oasele din peatra, cu sangele din rot* cu frumusetele<br />
din soare, cu ochii din mare, cu sufletul din duhul<br />
slant, cu gandul din iutimea angerilor, cu puterea de<br />
la Sfa.nta Troita, §i'l facu om deplinc 1).<br />
Acesta este cuvantul fetel cand cere ertacTunea parintilor<br />
i face, ca sa zic a§a, istoricul casatoriel, incepand<br />
cu zidirea omuluT, cu Adam §i Eva. Alte paralele<br />
din toate literaturile a strans Veselovsky in cartea sa 2),<br />
unde sustine asemenea originea literara, acesteT credinte<br />
, cu toate ca, este foarte respandita. Inteadevar<br />
face parte i din ,Intrebarile( ce s'a intrebat Solomon<br />
cu Saturn, de earl am vorbit mal sus, cu ocaziunea<br />
lul Bertoldo.<br />
Incercarile de a esplica numele luT Adam, se afla §i<br />
In hronografele noastre §i in ,Indreptarea legeT4 8). Ne<br />
marginim a pomeni numal textul din urma. Mal pe<br />
larg despre aceasta a tractat Fabricius 4) ; iar textele<br />
slavice s'au publicat de Pypin 4) §i Thonravov 6).<br />
1) Episcopul Melhisedec In : ConvorbirT literare, an. XIV 1880,<br />
p. 293 b.<br />
2) Slavianskiia skazaniia o Solomon6 i Kitvorasd St. Ptsbg, 1872<br />
p. 169 No. 1.<br />
8) L. c. p. 714. cap. 7.<br />
4) Cod. pseudepigr. V. Test I, 40-50.<br />
2) Sbornic f. 12-14.<br />
6) Loc. cit.
270 LITE<strong>RA</strong>TI:I<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Iata dar textul dupa ,Indreptarea legiT' :<br />
Ce insa Dumnezau deaca au facut pre omul, puse-T<br />
numele Adam, §i acest nume Taste ovreesc, pentru ca<br />
Ovreail zic pamantuluT Daman 1), pentr'aceea se chema<br />
ziditul cel de luta! Adam , ca c1 ca e scos dein pitmant.<br />
Sau si intfalt chip, pentru ca inceputul lul, A<br />
se chiama Anatoli (adeca rasaritul), Tar D se chiama<br />
Disis (adeca apusul) Tara celalalt A, se chiama Arctos<br />
(adeca miaza-noapte), Tara M se chTama Mesemvria,<br />
(adeca miaza-zi).' Dupa cum se vede, s'a servit traducatorul<br />
aci de un original grecesc , de oare-ce cuvintele<br />
citate sant grecestl ; in textele slavone au fost<br />
inlocuite prin cuvinte corespunzatoare slavice. avand<br />
aceleasT initiate : A. D. A. M.<br />
Zidirea kit Adam din pamant , a dat nastere la o<br />
mulVme de ghicitorT, din cari unele an fost citate de<br />
nol cu ocaziunea acestora.<br />
Mult mai important si de o influenta mull mat mare<br />
asupra literature! populare universale este apocriful<br />
: , Povestea despre Adam gi Eva", adica in fond,<br />
introducerea la , legenda despre lemnul cructi." Dorinia<br />
de a vedea deja in Vechiul Testament prevestirea MantuitoruluT,<br />
a Pacut sa se caute pentru tot ce se spune<br />
in Testamentul nou, o pregatire in Vechiul Testament.<br />
Asa s'a clutat si originea lemnulut crucil, pe care s'a<br />
rastignit Mantuitorul ; acest lemn nu poate sä fie de o<br />
provenieMa ordinary , ci trebue O. fie pregatit deja,<br />
pentru acel scop daca se poate de la zidirea lumeT.<br />
Inteadevar legende ebraice, cu multinaintea ere! nil-<br />
9 Acest cuvant e grelit : forma adevarati este : adama.
ADAM F EVA. 271<br />
gare au gasit o origine ilustrA pentru toiagul lui Moise,<br />
cu care a spintecat Marea ro§ie §i a fleut atatea minun!,<br />
qi s'a zis el tolagul lul Moise n'a fost alt-ceva<br />
decal o ramura din pomil raiulul, pe care D-zeu a dat-o<br />
hii Adam , ca sl lucreze cu di nsa pamb.ntul De la<br />
Adam a ajuns la Noe, de la Noe la Sem, de la Sem la<br />
Iacob, care pribegind in Egipt a lasat acel tolag mo§tenire<br />
luT Iosif, de unde a ajuns in comoara lul Faraon,<br />
imparatul EgiptuluT. Iethro, care dupa legend/ era sfetnic<br />
mare la curtea luT Faraon, plecAnd de acolo a luat<br />
acel tolag cu sine §i l'a sada in gradina luT, fagaduind<br />
maim fete! sale acelula, ce va smulge acel baston din<br />
pamAnt. NumaT Moisi a reu§it §i ast-fel a ajuns acel<br />
tolag minunat , pe care era sapat numele lul D-zeu,<br />
in mana lul Moisi, §i ast-fel a sAvar§it el minunile cele<br />
marl 1).<br />
In loc de a spune el D-zeu a dat acel baston insu§T<br />
lu! Adam, s'a schimbat legenda, zicand el s'a dat acel<br />
baston luT Sith, fiul luT Adam, dar pentru Adam. Si<br />
a§a s'a nascut vestita legend/., pe care am publicat'o<br />
dupA textul eel vechiu romanese din ,Palila` (sec.<br />
XVII) adica : Cdleitoria lu! Sith la raTu. Povestea de<br />
sus ins/. este numal un singur epizod la care fantasia<br />
activA legendarA, de timpuriu deja , a mai adaugat §i<br />
alte, §i a§a s'a nascut prototipul cel grecesc, maT contimporan<br />
cu Christos , cunoscut sub numele de .dpocalypsul<br />
lu! Moisi publicat de Tisebendorf 2). Nu este<br />
aci scopul nostru a urmAri aceasta legend/ prin toate<br />
9 Pirke de R. Eliezer c. 40. Targurn Janathan la Exodus cap.<br />
2 .. 21. Jalkut I. § 173.<br />
9 Apocalypse apocryphae Lips. 1866 p. 1-23.
272 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
literaturile, mar cu seamy cand a fost deja studiatl<br />
pe o scars, foarte intinsA de care Mussafia 1) §i d'Ancona<br />
2). Ne vom margini deer la recenziunea romand<br />
§i la prototipul imediat slavic.<br />
Povestea romand ne spune : Adam gonit din rain<br />
§ade in preajma raiului §i plange cu amar grepla sa.<br />
Noaptea vede el in vis el Eva va na§te pe Cain §i<br />
Avel , 0i<br />
Avel va fi °moral de catre Cain. Ingerul it<br />
opre§te ins, de a spune Ever ceea ce a vdzut in vis.<br />
Adam trae§te dupe, aceea 970 de ani §i se imbolndve§te<br />
; atunci se strang -WV oamenii in jurul Ever §i G<br />
intreaba : de ce bole§te tatal nostru? Eva le poveste§te,<br />
cd. D-zeu dandu-le toate pe myna ]or, i-a oprit<br />
numal de a manca din pomul ce stetea in mijlocul raiului.<br />
Diavolul ins sub chipul unul inger stralucitor<br />
§i prin mijlocirea §arpeluT o ademenird sä manance<br />
din roadele acelui porn. In minutul acela cdzura frunzele<br />
tuturor pomilor raluluT, afar% de acele ale pomului<br />
din ale caruT roade mancaserd. Apoi dete Eva lui<br />
Adam de maned §i el din pomul oprit ; atunci se cobora<br />
D-zeu §i se a§eza pe un tron in mijlocul raTulur<br />
§i porunci ingerilor de scoasera afara din raiu pe<br />
Adam §i pe Eva. Adam §i Arhanghelul ,./oil` se rugara<br />
in zadar inaintea lui D-zeu.<br />
Inaintea ralulur statu Adam §i Eva 15 zile §i incepurl<br />
a canta ceva hrand, dar peste tot pAmantul nu<br />
gasira alt-ceva de cat scaetT. Intorcandu-se Tar la rain<br />
s'au rugat de D-zeu sa le dea cel pulin o floare spre po-<br />
1) Sae, Ieggenda del leg-no della eroce Viena 1670.<br />
19 Legends di Adamo ed Eva. Bologna 1870.
ADAM BSI EVA 273<br />
menire §i D-zeu le dete tamaie §i limn` §i ,ladan"<br />
tot de o data le dete Arhanghelul ,foil" in urma poruncel<br />
luT D-zeu a §aptea parte din raTu ; Tar pe toate<br />
dobitoacele ce traTau pang atuncea In raTu it scoase<br />
afarg.<br />
Cand voi apoi Adam sg are pgmantul, veni diavolul<br />
§i'l opri zicand cum cd pdmantul e al ha, numaT<br />
atuncea IT va da voie, cand Adam i se va Inchina luT,<br />
§i TT va fggadui §i coput luT. Adam zise ed el §i copiii<br />
sg fie aceluia, a cgruTa e §i pamantul, $t.iind bine ca.<br />
D-zeu se va cobora o data, pe pamant ; Diavolul cern<br />
ca Adam sa 'T dea acea fagadulalg in scris, §i Adam IT<br />
o dete , dupg cum it invat,ase diavolul, adieg puse<br />
mana kit pe o piatra, §i urma mane ramase Intiparita<br />
pe acea piatra. Diavolul o lug apoi si o dete la 400 de<br />
dracT sg o pazeasea zi §i noapte. ApoT zise Eva sa se<br />
cliasca de faptul for §i Adam iI zise sa stea 40 de zile<br />
in apa Tigrulul, Tar el va sta tot atata vreme in apa<br />
IordanuluT, Eva insa sit nu se lase sa fie ademenita de<br />
macar cine va veni. Diavolul se incereg inteadevar sit<br />
ispiteaseg pe Eva sub diferite chipurt, ea Insg nu se<br />
lasg, pang cand se sfar§ise vremea hotgrAta si veni<br />
Adam de o scoase ; Si ast-fel u scapa D-zeu de diavolul.`<br />
Dupg aceea loeuirg in Madiam. Acolo ngseu Eva pe<br />
Cain §i pe Avel, §i Cain omora pe Avel.'<br />
Aci incepe fragmentul ce l'am publicat in Revista<br />
p. 78-80 al cgrui coprins e eel urmator :<br />
, Adam Ingropg pe Avel in locul ce se chTama Rion §i<br />
apoi nascu Eva pe Sith ; cand ajunse Eva pang aci<br />
Gaster, lit. pop. rom.<br />
18
274 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong>. POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
cu povestirea, striga Adam sa tacit cd sufletul Ilse imputineaza.<br />
lard Sith se propuse sä se ducd in Raiu 0, aducl<br />
ceva de acolo, pe care vazand Adam sa. se rd,coreasca.<br />
Cand se duse cu Eva la RaTu vru sal /parlance o<br />
flail cumplita anume Gorgoniea, de care abia scapd;<br />
cad Eva incepu a plange inteatata, cat se auzi de<br />
la rasaritul soarelui 'Ana la apus. Ingerul venind la<br />
dan§ii il intrebd, ce vor, zisera ca Adam ,pofte§te<br />
sd vaza din pomul maslinuluT, doare cum-va i s'ar<br />
maT potoli boala lul. ,Ingerul dandu-le o ramura din<br />
acel porn le spune ca e prea tarziu §i Adam trebue sä<br />
moare cacT s'atI apropiat zilele MT de moarte. Din<br />
ramura aceluT porn 10 impleti fns. Adam o cununa<br />
inaintea morteT sale, §i '§T o puse in cap. ApoT ingropara.<br />
pe Adam cu cununa ce era in capul luT, in locul<br />
ce se chema Gherosia .Plata. base zile dupd moartea<br />
lui. Adam muri §i Eva. Din cununa aceea crescu un<br />
lemn.<br />
Dace comparam numaT in mod superficial aceasta<br />
legend& romand, cu cele slavice publicate de Pypin,<br />
Tihonravov §1. Porfiriev §i cu apocalipsul cel grecesc,<br />
totu§i vedem in mod clar deosebirea fundamentald<br />
intre cel din urma. §i cel roman, §i identitatea<br />
maT absoluta a celuT roman cu cel slavic. In special<br />
se apropie de textul roman, eel slavic din secolul<br />
XV publicat de Tihonranov sub titlul : ,ispovedania<br />
Eveic, numal inceputul, despre gonirea din raTu lipse§te<br />
la aceasta din urma, redactiune, pe ca.nd se afla<br />
in cele publicate tot de Tihonravov 1) sub titlul de:<br />
i) Ib. pag. I, idem vol. 6-15.
ADAM BSI EVA 2g3.<br />
,Povestea WI Adam si a Ever, de la inceput pang la<br />
sfarsit. Name unele detaliuri dam aci, can ne arata<br />
depende* textulur roman, de cel slavic sideosebirea sa<br />
de cel grecese. Asa, afarg de schimbarr si preluerarl<br />
este de observat d. e. Arhanghelul /oil care in textul<br />
grecesc are forma la-el, dar aci nu este numele until<br />
arhanghel ci insusi numele lui Dumnezeu, format din<br />
cuvintele ebraice fah §i El. Traducatorul slay n'a inteles<br />
aceasta si din Ia-el Dumnezeu, a facut Joel Si<br />
apor /oil: un Arhanghel.<br />
Din epizodul cu inscrisul dat de Adam diavolului,<br />
care lipseste in originalul grecesc se vede clar, tine<br />
a putut fi acel tradueltor si<br />
prelucrator. Diavolul vine<br />
la Adam, si IT zice ca acesta n'are dreptul de a lucra<br />
pgmantul, care e al diavolulul, pe cc2nd Dumnezeu e<br />
.stclpan numai pe cer, Intocmar dupg credin0. bogomilied.<br />
Dar mar curios este, ca tocmaT acest epizod a intrat<br />
in literatura popular. romana. Proba pentru aceasta<br />
este colinda ce s'a desvoltat de aci, pe care o<br />
posedam in 2-3 variante, una intr'un manuscript al<br />
nostru scris pela 1800, care intre alte povestrsi legende,<br />
confine si un fel de colinda rimata, publicata de nor<br />
alaturea cu fragmentul de sushi ,Revistac p. 80-82.<br />
Varianta a doua mar complectA se afla In manuscriptul<br />
d-lur Ar. Densusianu, de pe la inceputul secolulu!<br />
nostru; al treilea variant apoi cruntit in ,Canticele<br />
de stea' ale lur Anton Pann unde lipseste toemar<br />
partea esen(ialg.<br />
Nor publicarn aci, atat colinda dupg reeenziunea<br />
1) Cantarea a 18-a.
276 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMANI<br />
complecta, c&t, si o parte din textul fragmentar publicat<br />
de not in Revista, care reprezinta, un text ma<br />
vechiti §i mai complect in ceea ce priveste epizodul de<br />
fata.<br />
VER*IIL LIII ADAM 9.<br />
Veniti tot! ce! din Adam<br />
Si cu fit lu! Avram,<br />
SA cantam versurt cu jale<br />
Pentru a hit Adam greple ;<br />
§i pentru a hit izgonire,<br />
Jalnica din rain gonire.<br />
CA indata ce aii greqit,<br />
Domnu din rain Pau gonit ;<br />
$i in poarta raluluT puss<br />
0 pars de foc nestinsa<br />
Adam vazandu-sit pa sine<br />
Lapildat de atata bine,<br />
Tare Incepu a plange<br />
$i catra Eva a zice:<br />
0 amar Evo qi tie I<br />
CA to imi fa'cuq acrasta mie.<br />
CA pre tine to ascultat<br />
&luta poruncit aloe,<br />
Care pentrn o mancare,<br />
Sant pedepsit aqa tare ;<br />
CA acum ma bucuram,<br />
Intru slava ce eram.<br />
$) No. 18 pag. 26-29.
VERSUL LIIT ADAM 277<br />
Pentru aceea, Doamne, sfinte,<br />
Fie-t de no! aminte ;<br />
Nu ne de tot lepAda<br />
Fiind noT zidirea ta ;<br />
§i fie - de mine mill<br />
De am si gre.it de silA.<br />
Doamne, el am gresit tie I<br />
Iar pentru a mea sotie,<br />
SA nu fiu pinA in sfArsit<br />
Asa tare parlsit.<br />
Rank! grAding. dulce I<br />
De aid nu m'as m'ai duce,<br />
De dulc!ata poamelor,<br />
De mirosul florilor,<br />
Pentru dulciata din tine.<br />
0 amAratul de mine !<br />
CA undo tin! aduc aminte,<br />
De a tale ci multe afinte,<br />
Lleramile mA cuprind Tara,<br />
Aprinzandn-mg cu parA.<br />
Domnul, cel prey sfant, vAzand<br />
Pre Adam &sit plingand;<br />
Trimittuid al situ cuvant,<br />
Pre nn finger al eau dant,<br />
§i &WA Adam zicand :<br />
Tad, Adame! nu mai plange.<br />
MAcar de a/ si gresit,<br />
Nu to am de tot piiriisit.<br />
Dar de scum veT cAstiga,<br />
Toate en sudoarea ta;<br />
LuerAnd to piimant cu trudg,
278 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA.<br />
§i cu ostenealg. erudfi;<br />
Murind en amara. moarte,<br />
Precum $i fiearAle toate.<br />
Tu Evo intAT aT grelit,<br />
Pre Adam l'aT prilostit,<br />
§i din toate (?) al luat,<br />
§i qi (I) luT Adam 1-ai dat;<br />
§i tu and vet naste prune!,<br />
Atund el aT grele mind;<br />
Dar veT fi bArbatulul<br />
Sept (!) toatl ascultarea luT."<br />
Evi Inca 1 -an dat mints<br />
Cum All fad imbriiaminte.<br />
lar deavolul cel viclean<br />
Prin al sdu Area viclean plan,<br />
Inauff la Adam s'au dus,<br />
gi aura Adam au xis ;<br />
Tact, Adame! Nu mat pldnge!<br />
Ci fd precum eu roof zice :<br />
DX mi tu mie, ce vol cere,<br />
Ca toate st 1 fie a melt ;<br />
Fii Mt vor fi din tine,<br />
Del-I cu told a fie la mine,<br />
fi Supt a mea ascultare,<br />
Find eu imptirat mare;<br />
Apof to sof 1114a in pace,<br />
SW lucre.zi precum if place;<br />
$i dd Adame nifte lut moale,<br />
De cari fac olari ole;<br />
qi dit Adame, llama to<br />
.Afa-f vorbebte Satana.
VERSUL Lig ADAM 279<br />
Cum _Adam Hama eau pus,<br />
Nao pecete eau acts.<br />
La Marea Neagra teau dus,<br />
In mare o au ascuns ;<br />
Draci o suta o stratum.<br />
Fie1te tine calatorea,<br />
De pre acolo R<br />
departa ;<br />
Nu puce merje in ?mom sa.<br />
Domnul s'au milostivit,<br />
Si din lad ne an slobozit,<br />
Dand pre fiul slu spre moarte,<br />
Au mfintuit lumea toati,<br />
Petrile s'au despicat<br />
Si pecetea o an lust."<br />
Iata acuma gi partea respeetivg. din a doudyarianta<br />
manuscript, :<br />
Jar Satana vIzAnd<br />
Pre Adam plmintul lucrAnd,<br />
Iar vrAlmtuful d'inceput,<br />
Groznic cuvAnt i-au grlit :<br />
Cine %'au poruncit til<br />
De'm fad stricAcinne mil ;<br />
De 'm strict plmAntul,<br />
Find aici stApAn en ?<br />
Iar Adam an grAit :<br />
Dumnezen m'an poruncit.<br />
Iar Satana Aar rAspunsa,<br />
Si lul Adam ala zisA, :<br />
Eu stint aid Dumnezttu
280 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
Dar plimetntul este al tneu ;<br />
Iar tu fugi de aft i in ralA<br />
CA acola mogil ai ;<br />
Iar aid nu to o (iu) rasa,<br />
Nici pamilntul nuiT yogi da.<br />
Dar aciasta Adam vAzAnd,<br />
VrAjmagul pre el goni(n)d,<br />
Nu Itiea ce va mar face,<br />
Si incotro BA va mar duce ;<br />
Si incepu ear a prangs,<br />
§i cu glas vrednic a zice:<br />
Amar mil, gresitul!<br />
§i val mfr pedepsitul!<br />
Din rain fuselu izgonit<br />
Si ilia aici nu scut odihnit.<br />
Amar gi val de mine,<br />
Pentru Barba ce-i spre mine !<br />
Iar Satana vilzand,<br />
Pre Adam plangand ;<br />
I-au graft cu glas zicAnd,<br />
Ca sa-1 mar ingale vrAnd:<br />
0 Adame! nu mar plange,<br />
Ci asenita ci-t voin zice;<br />
De voeste sa trliegte in pace,<br />
SA lucrezi precum it place.<br />
Fa gi tu mie pre vrere<br />
SA'mi dal mi ci-t vo (iu) cers.<br />
Iar Adam nepricepAnd<br />
Vrajmasul viclejind,<br />
I-an fAgAduit sa de<br />
Ori ci va core la el.
TERSUL LW ADAM 281<br />
Atunce SAtana au rAspunsu<br />
§i cAtrA Adam an zis :<br />
Eu voru sit ceru de Ia tine,<br />
Fii, ci vor fi din tine;<br />
Sa.-T dai mil Nora ascultare,<br />
Find eu inparat mare.<br />
Atunce Adam zisg luI<br />
VrAnd sA facii voea lur:<br />
Da -volu tire al tAi sA fir,<br />
Precum vrer, asa sA fir ;<br />
Numal sg. mg lair in pace,<br />
SA lucrez precum im place.<br />
Iar Satana Ian zis<br />
§i lur Adam rispunsg :<br />
Bine facusi qi vii face,<br />
SA lucrez precum it place,<br />
De mil da si mil scrisoare,<br />
Ca sA aibu incredintare I<br />
Abater Adam au riispunsu,<br />
§i cAtra Satana zisA:<br />
Dar eu carte nu ltiu<br />
Ca tit zapis scriu.<br />
Atuncl Satana rgspunsg,<br />
§i cAtrA Adam ala zisg:<br />
Vino incoace dupA mine<br />
Ca sa to invAt pre tine.<br />
fitand o cdramidel,<br />
Pre cu magtefugu ffludtt,<br />
Zia la Adam 811 o ea,<br />
Sd f pue palma pre ea.<br />
Adam dupd ce pued,
282 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPTJLARI ROMANI<br />
.Rdmastl ise4liturb scriad ;<br />
Adam pre fill la vanzand,<br />
Viajmarla dandu-T pre el.<br />
Iar Satana land.<br />
Zapisul stela, puindu-1 4i gandind,<br />
Uncle 11 va puns<br />
SI-1 ascunzi foarte bine.<br />
Iar la Palestina este,<br />
0 petra en mare veste ;<br />
§i acel zapis 11 puss,<br />
Intr'acea apa, ascunsa,<br />
Sant (? supt) o petrl mare lata<br />
De mat an prea depaxtata.,<br />
§i atata diavoli starnisl,<br />
§i acolo pazitori pusa ;<br />
In fel de felurl puind,<br />
§1 pre nemere lasand.<br />
Hs. Dumnezeu eel dant,<br />
S'au nascut trup pre panaltnt.<br />
Care vrand sa at boteza,<br />
Ca lume sa lumineze ;<br />
Au vent in Iordan,<br />
Despre partile lul Dan.<br />
Dec T el 1 apa intrand<br />
loan saA'boteze wand ;<br />
Statu pe ace petra mare,<br />
§i earl o pad. draci tare.<br />
§i vazand, o apnea,<br />
§i in mama o sfaramI.<br />
Iar Satana vazand,
VERSUL LTA ADAM 283<br />
Atka ran luT facand,<br />
SA minuna tine este,<br />
Omul, eau Dumnezen este ;<br />
De vreme ca -1 vede tare<br />
Ca pre un Dumnezan.<br />
Si vre ca sa-1 ispitesea eine este el mare<br />
Dar vre sii'l inlale,<br />
Neprieepandu-sa la el.<br />
CA Dumnezau en morte luT,<br />
Si<br />
Au sdrobit putere lul,<br />
an sees robit lur,<br />
Pre Adam cu AI lut ;<br />
Iar pre diavolul Van legat,<br />
§i in Tartar Pau aruncat.<br />
Gonirea luT Adam din raTu si tanguirea sa inaintea<br />
portilor raTuldi, plAngand dulceata ce o perduse a<br />
fost si mai mult roditoare si a dat nastere la o multime<br />
de cantece de stea, cad toate variazA aceeasr<br />
temp., adaogAndu-se la unele i mangAerea ce o da.Dzeil<br />
lul Adam, cum el nu pentru totdeauna va fi departat<br />
din rah'.<br />
Nol posedAm acuma mai inalu un ast-fel de canto<br />
in manuscriptul d-lul Densusianu l) intitulat asemenea<br />
: Versul lui Adam, apol ii posedam In tree variante<br />
intr'un manuscript de cantece de stea din anul<br />
1821, care se afla In posesiunea noastr5. 2). Aci in<br />
antecul cel d'tuataiu se plange Adam catth Eva, de<br />
aceea ch paraseste raTul.<br />
9 No. 18 p. 31 33.<br />
2) No. 14 pag. 22; No. 20 pag 27-28 li<br />
No.21 pag. 29-30.
284<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Cantecul al doilea este din potriva, jalea raTuluT,<br />
pentru chlcarea poruncel luT D-zeu de care Adam. Insfirsit<br />
cantecul al treilea, intitulat : ,dispartire` este<br />
tanguirea luT Adam, adresata raTuluT, §i se potrive§te<br />
cu varianta din manuscriptul Densu§ianu, care are §i<br />
recenziunea cea ma! complecta.<br />
Afars de aceste variante manuscripte ma! posedam<br />
§i unele tiparite. A§a cantecul de stea, din colectiunea<br />
la! Anton Pann, care incepe: ,Adam, daca a<br />
gre§it` etc. 1).<br />
Alts varianta se afla intre Colindele d -lu! Marinescu<br />
2), intitulata : Judecata 1241 Adam, repOth apot<br />
in toate ed4iunile ulterioare de ,Cantece de stea,c publicate<br />
sub numele lug Anton Pann.<br />
Dar nu numa! la Romani se gasesc cantece de stea<br />
§i colinde privitoare la izgonirea luT Adam din raTu<br />
ci §i la Slav!; Bersonov a cules o sums insemnath de<br />
ast-fel de cantece atat din manuscripte vech!, cat §i<br />
din gura poporulul 8). Mal cu seams cele d'antalu au<br />
o asemanare frapanta cu cantecele noastre.<br />
0 continuare rationala a legendeT despre Adam §i<br />
Eva, este: legenda despre lemnul crucei<br />
In singura recenziune romans manuscripts de care<br />
am putut da pans acuma, adich in ,PaliTa urmeaza<br />
Inteadevar aceasta legenda, imediat duptt cea despre<br />
Adam. Ceea ce este interesant in aceasta legenda, sub<br />
1) Ed. 5-a Bucurescl 1852 No. 18.<br />
3)<br />
Colinde etc. Bucuresd 1851 No. 32 p. 91-92.<br />
8) Bersonov: Kaleki perehojie. Fascic. 6 No. 632 668 pag.<br />
236 -314.
LEMNUL CRUCII 285<br />
forma in care o avem not in literatura romana este,<br />
ca ne arata pe de o parte invederat originea slavobogimilica<br />
hnediara, pe de alta ne indica si originea<br />
probabila orientala, de unde a ajuns la Slavi si la Romani.<br />
Cad un prototip deadreptu grecesc sall oriental<br />
nu s'a gasit pan a acuma. Iar indicile cartilor apocrif spune<br />
de a dreptu ca. legenda el-mei este scornita de catre<br />
popa Ieremia cel afurisit. Acest popa Ieremia nu este<br />
alt cine-va de cat insusi popa Bogomil, fundatorul<br />
sectei Bogomililor. Unele trasuri s'au mai pastrat inteadevar<br />
atat in textul slavic dupa redactiunea publicata<br />
de Tihonravov 1) (din sec. XV) si de Porfiriev 2)<br />
cat si in textul roman, care se vede ca'e tradus dupa acel<br />
text slavic. Mai mult se departeaza cele alte redactiuni<br />
slavice din sec. XVI si XVII publicate de aceleasi 9 si<br />
cel din sec. XIV tiparit in estract de Veselovsky 4) dupa,<br />
o comunicare a lui Jagic'.<br />
Tata deci ce ne povesteste legenda romana intitulata<br />
,Povestea lui Gregorie blagoslovit despre crucea mantuitorului<br />
si crucile celor doi talhari.4 Aceasta legenda<br />
se compune din doue variante, intocmai precum si in<br />
textul slavic.<br />
a) Din cununa lui Adam, impletita dintr'o ramura<br />
adusa de catre Sith din Rain, crescu un porn minunat.<br />
El crescu in tree ramuri, cari se uneau de 7 on<br />
si apol iar se desfaceatl. Din acelasi porn, din care se<br />
luase ramura pentru cununa lui Adam, mai scoase apa<br />
1) Loc. c. I, 308-313.<br />
2) P. 69-99 maT en mams cea din p. 216 220.<br />
4 Tihonravov I. p. 305-308. Porfiriev p. 101-103.<br />
2) Solom. i Kitovras p. 172-173. No. 1.
286 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
potopului inca o ramura care crescu si se Mar un pom.<br />
Din acesta facu Sith un foc de a pururea, care ardea<br />
spre pomenirea lui Adam. Acest foc era pazit de flare<br />
salbatice, cart nu lasa pe nimeni O. se apropie de<br />
dansul. and gresi Lot, veni el la Abraham si vru A<br />
se calasca. Atuncea 11 trimese Abraham sa aduca<br />
taciuni din acel foc. Fiarele call paziau focul lasara<br />
pe Lot A, is acei taciunI, si el se intoarse nevatamat la<br />
Abraham. Dar aceasta nu ajungea, pentru ispasirea pacatulul<br />
sau, ci Lot trebuia sa Weasel acei tacTuni si<br />
sa'I uda cu apa Iordanulul,ce o aducea in gura; numai<br />
atuncea cand acei tacIun1 vor inflori. ii zise Avraam,<br />
va fi si el ertat de pacatul lul; Inteadevar inforira<br />
acei tadunt Din acestlemn s'a facut crucea celui<br />
d'antaiu talhar. Tot aka -fu scos de apa si al treilea porn<br />
din ralu si crescu langa apa ,Merrac .<br />
Pana aci povestea antala despre originea lemnuluI<br />
crucei si lemnulul crucilor celor &I Mihail:. Interesant<br />
este epizodul relativ la Lot care se afla trecut si<br />
In hronograful nostru 1) cu cuvintele urmatoare:<br />
,Asijderea si Lot mult au plansil cu amar catra<br />
Dumnezett pacatul sau, ci ail curvit cu sangele sau<br />
si dzic sa fie mersu Lot de s'au ispoveduit la Avraam<br />
pentru acea gresala, si sä '1 fie dzis Avraam pentru<br />
acea gresala, si sa. '1 fie dzis Avraam, sä fnplante<br />
trel tadfunT, si sa.-1 tot ude In toata vreamea pana sa<br />
vor prinde si sa inverdzasca, $i atuncea va sti ca i<br />
s'au ertat gresala. Insa acest lucru cu taclunil, nice<br />
in scrisori nu sti Vet, numai sei aduce den bcitrani<br />
1) Fol. 18-a.
LEMNUL CRUCII 287<br />
poveaste, carea §i noT o am scris pe urm altora ca<br />
sa se afle`.<br />
Izvorul acesteT ,poveste din batrcini( cum se esprima<br />
cronicarul nostru este byzantino-oriental. Fabricius<br />
1) a publicat textul grecesc dupa un manuscript<br />
al analelor cronicarulul byzantin Glycas. In literatura<br />
slavica, dug de legenda cruceT de mai sus<br />
se mai afla acest epizod §i deosebit 2).<br />
Inflorirea lemnuluT uscat, ca semn de ertarea pacatelor,<br />
o intalnim de asemenea in literatura popular.<br />
oriental. §i occidentala. Cunoscuta Si vestita este legenda<br />
germane. de Tannhtiuser. 0 alts, poveste de<br />
felul acesta ne spune Gervasius de Tilbury din sec.<br />
XIII in cartea sa, ,Otia imperialia, 2) ( §i Liebrecht<br />
aduce o sump, de paralele in anotatiunea sa la acel<br />
pasagiu 4) intre altele citeaza Liebrecht §i basmul<br />
roman publicat de Schott. 6) Ffind un basm roman,<br />
§i dovedind printeaceasta c, aceasta legenda a intrat<br />
§i in literatura populara romana neserisa, vom da<br />
aci pe scurt coprinsul acestuT basm, intitulat :<br />
, Po-<br />
mul ertdrif peleatelor.'<br />
,Un pescar fagadue§te draculuT ca-T va da pe fiul sou<br />
dad, acela i/ va da bog ,tie multi,. Tanarul plecand<br />
la Tad, i§T puse o rasa, calugareasca cusuta cu<br />
cruel' de sus pana jos. Pe drum ajunge la o cilia de<br />
I) Cod. pseudepigr. Vet. Test. I, 428 431.<br />
2) Porfiriev 1. c. p. 49 si p. 57-58.<br />
5) Ed. Liebrecht. Hannover 1856 c. XXXV p. 22.<br />
4) Ibid. p. 112. No. 40 -a; vezi si Perger, Deutsche Pflanzensagen<br />
Stuttg. u. Ostringee 1864 pag. 284 urm.<br />
5) Walaschische Marchen Stuttg. 1845 No. 15 p. 165 urm.
288 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Mihail,<br />
carT 11 primesc bine, §i nu-T fac nimica. Mama<br />
talharilor auzind ca se duce la Tad, roaga pe fecTorul<br />
pescarului sa intrebe in Tad cum ar putea sa se ca-<br />
Tasca talharil §i sa dobandeasca ertarea pacatelor.<br />
Cand vine la Tad nu '1 prime§te dracu, cad it vede<br />
calugar, ba IT da chiar un zapis de slobozire. Intorcandu-se<br />
spune tAlharilor ceea ce dracu II a zis ca<br />
raspuns la intrebarea : cum poate un talhar sa dobandeasca<br />
ertarea pacatelor. Numai cel mai tanar o<br />
face adid, : el inplantcl in pameint ciomagul, cu care a<br />
savelrfit cel d'antaiu omor, ysi it ucicl cu apa adusei in<br />
gurci atcita, panel card prinse radcicini ygi inflori. Din<br />
merele de our ce scoate pomul acesta, es porumbel<br />
albi. "nand eel talhari minunea aceasta se<br />
caesc §i 61, §i predandu-se judecatil, sant ertati.`<br />
Prototipul acestor legende despre inflorirea unul<br />
lemn uscat, este fara indoTala povestea biblica, despre<br />
bastonul luT Aron, care inflore§te intr'o noapte.<br />
A doua variants, a legendel de mai sus continutii, tot.<br />
acolo, intocmal ca §i in textul serbo-slavon este far&<br />
indoiala aceea care a fost prelucrata de popa Bogomil.<br />
Iata ce ne spune :<br />
,CAnd zidi D-zeu lumea nu era alt-cineva pe lume<br />
afara de dansul de cat numaT Satanael ; acesta din urm5,<br />
furit din semintele pe earl D-zeu he samana pe pamant<br />
§i he samana el in mijlocul raiului. Din cauza aceea<br />
goni D-zeu pe Satanael afara din rail', care indata.<br />
ce e§i se inegri. Din acele seminte crescura ire/<br />
pornI ; unul al lul Adam, cel alt al EveT §i cel de al<br />
treilea al luT D-zeu. Pomul cel d'antaiu fu dus afara<br />
din raTu de catre apele raulul Tigris, al doilea porn II
LEMNUL CRUM 289<br />
scoasera apele potopuluT §i 'I dusera pang, la Merra.<br />
Cu acesta indulci Moise apa amara din Merra.<br />
,CAnd voi Imparatul:Solomon sA zideasca templul<br />
din Ierusalim puse sA se aducl pomul luT Adam ; acesta<br />
Insa cam in Iordan §i se afunda, numaT din IntAmplare<br />
fu regasit. Dar nicT acest porn, nicT al doilea<br />
ppm care crescu pe malul Iordanului, sAdit de catre<br />
Lot, nu se potriviau nici decum la zidirea templuluT,<br />
cacT, cand erau mai lungT, cand maT scurte de cat<br />
cerea masura. Atuncea puse Solomon pe dracii de fi<br />
aduserA al treilea porn, insu§T din raTu. La radticina<br />
acestuT porn se atla capul luT Adam. Dar nict acest<br />
porn n'a putut fi intrebuintat la zidirea templuluT, ci<br />
a fost pus la o parte impreuna cu cei<br />
dot. Cand<br />
veni Sibila la imparatul Solomon se mers pe acel porn,<br />
dar acela o arse §i ea prooroci, el pe dansul se va<br />
rAstigni Mantuitorul.<br />
,Solomon vazand capul luT Adam, stranse tot poporul<br />
§i impreunA lovindu-1 cu pietre gra/nadir& movila<br />
ce se nume§te ,Lithostroton.'<br />
Se ctie ca era credin0a generals, incepand sle la<br />
primiT secolT al cre§tinAtaiii, cum el capul luT Adam<br />
se afla sub muntele Golgatha, pe care s'a rastignit<br />
Mantuitorul, zicandu-se ast-fel, ca Mantuitorul s'a ssvarcit<br />
chiar pe acela, care a adus cel d'antaid pacatul<br />
in lume. AceastA legends se esplicA prin numele Golgatha,<br />
sail maT bine Golgaltha, care insemneazA in<br />
limba ebraica: caplitdna, de sigur dupa figura munteluT,<br />
care se afla aproape de Ierusalim. Fantasia religioash<br />
ajutatA de legende osistente , a esplicat numele,<br />
zicand cum a ceipaftina e a lu! Adam. Ultra-<br />
Gaiter, lit. pop. rom. 19
290 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
tura respectivd, fail esplicarea acesteT legende, s'a<br />
strans de Fabricius 1) ; textele slave s'alt pomenit de<br />
Jagic' 2). AceeasT legendl o cunoaste si d. Creangd,<br />
dupd. cum ImT spune, dar nu IV aduce aminte, dacd<br />
o cunoaste din citit sau din auzit.<br />
Cu drept cuvant a observat Veselovsky 3) el lemnul<br />
crucei este adus dupd, aceasta, legends, de cdtre<br />
dracii din rah', ceea ce se esplicd prin rolul ce joacd<br />
demoniT in credinta bogomilica, si prin lipsa de respect<br />
ce au avut el fatd cu crucea. De altd parte pomenirea luT<br />
Satanael, care singur pe Tanga, Dumnezeu esistd IncA de<br />
la zidirea lumeT, nu poate sd aibd de cat aceeasT origine,<br />
fiind espresiunea cea mai clard a dualismuluT<br />
bogomilic. Aceste amandoud pasagie lipsesc in variantele<br />
occidentale.<br />
Addugand pe langd, aceasta si observatiunea, cd si<br />
legendele solomonice aduce din Orient au fost in special<br />
cultivate de aceeasT sects., avem legatura cu un<br />
cerc Intnis de legende, cu care a putut veni si aceastd<br />
legendd din Orient, cu toate ca pand acum n'avem<br />
acolo de cat urme raslatite .membra disjecta.<br />
Despre Sibila, de care se vorbeste in mod sporadic<br />
inteaceastd, poveste, vom vorbi mai pe larg cu ocaziunea<br />
legendelor solomonice, unde isT are locul sdu<br />
natural, fdcand parte integrantd dintr'un sir insemnat<br />
de povesti si legende.<br />
--rvarqfP44.....<br />
1) Cod. Pseudep. V. Test. I, 56-60.<br />
1) Archly f. sl. Philolog. 1, 90 No. 1.<br />
3) L. c. p. 171 urm.
CAIN SI AVEL. LAMER.<br />
Biblia ne spune ca amandoi au adusjertfe luT D-zeu,<br />
ca D-zeu a priimit jertfa lul Avel si a respins acea a<br />
luT Cain, din care cauza Cain suparat pe frate-sad, se<br />
-scula, asupra lul $i'l omora, pe cand se afIau amandoi<br />
la camp.<br />
Pentru un cititor, cu bagare de seams, se naste Intrebarea,<br />
cum a stiut Cain sa omoare pe frate-sau, de<br />
oare-ce pana atuncea nu murise Inca nimenT si Cain n'a<br />
putut ss tie nicl de moarte, nicT de omor ? La aceasta<br />
intrebare, Tata ce ne raspunde literatura noastra,<br />
apocrif. Mal antaiu Hronografull), ca textul cel maT yethiu<br />
:<br />
Ce O. mira (Cain) cum va face ca sal omoare (pe<br />
Avel) si sal piarza de pe fala pamantuluT, ca pana atuncea<br />
nu era moartea in oameni, ce nu stiea Cain cum<br />
ari face perire fratine-sau luT Avel. Iar odata viinda<br />
Avel cu oile aproape de unde plugariea Cain, si era<br />
locul pietros cu stand; Tara oile cum era unele culca-<br />
9 Fol. 7 a.
292 LI<strong>RA</strong>TERII<strong>RA</strong> POPULARI ROMANA<br />
to pre supt poalele stancilor la soare, iar altele s'ait<br />
fosta pascand precumu -T obiciaiul. lard. Diavolul s'au<br />
facut in chipul until tap si s'au suit Trite° stand, si en<br />
coarnele au inpinsu o piatra asupra oilor si as lovit pe<br />
o oae si o au °moral In loc. Iar Cain vazand area an<br />
stiut si el cum ar °moil pre frate-sau, si s'au dus de<br />
au luat o piatra si o au ascunsu la un lot si au mdrsu<br />
de chema pre frate-sau $i au mdrsu cu voroava amandoT<br />
pana la locul unde au ascunsd piatra, si luand<br />
piatra au ucis pre frate-sau acolo si i vitrsa sangele<br />
precum II 'arata diavolul. i au facut Cain acolo 7 gresali<br />
: Intai, ca an maniat pre D-dzad ; a doa, ca au facut<br />
jeale mane-sa; a treea an lasat fara fecTor pre mumasa<br />
; a patra, ca au scurtat dzile fratine-sdu ; a cincea<br />
au spurcat pamantul cu sange ; a seasea ca an mintit<br />
luT D-dzau; a seaptea an tagaduit despre D-dzau, dzi-<br />
.cand: an doara paznic sint frateluT mieu?(<br />
Pana aci Hronograful. IatA acuma si cum raspunde la<br />
aceeasi intrebare manuscriptul nostru mixt de la 1800,<br />
din care am citat sus tanguirealul Adam si zapisul dal<br />
de dansul DiavoluluT. Partea antaie acestui manuscript<br />
coprinde lntrebd rile fi, rdspunsurile des pomenite.<br />
Intre aceste, intrebeiri se ail& Si urmatoarea : ,Cand aii<br />
peril a patra parte din lume? Raspunsu: cand an ucis<br />
Cain pe frate sau Avel. Intrebare: dar tine l'a invatat,<br />
de vreme ci el nu stiea sa uciga ? Raspuns: Diavolul l'a<br />
invatat, cad ca find el uciigas d'inceputul luT, an aratat<br />
si lul Cain cu chip de ordridneall ca acesta ; ca pascand<br />
caprele pre langa un munte ivaltu; Tar diavolul<br />
sa Men un tap mare, si sa sui de asupra petrilor pe<br />
munte si rastogoli o petra mare cu cornele ; si viind
CAIN $1<br />
AVEL. LAMEH 293'<br />
Petra in jos au lovit o capra in cap §i aumurit. AcTasta<br />
vazand §i Cain ucisa §i el pe frate sau Avel.`<br />
A doua parte, conOnuta in recenziunea Hronografulul,<br />
privitoare la enumerarea celor 7 pacate facute de<br />
Cain, se regasWe intr'un alt manuscript mixt al nostru<br />
de pe la mijlocul secolulul XVIII (c. 17b0). Pe langa<br />
altele confine acel ,sbornicc intre antrebdrile qi rcisyunsurile<br />
sale, cea urmatoare: Intrebare : care santu<br />
cell 7 izbanderI cari le au zAs Dumnezau catra Cain,<br />
ca. de §apte on sa va izbandi pentru pacatile lui? Raspunsul:<br />
Intai cu moarte luT Avel pre Dumnezau manie;<br />
a doa pre mums. -sa intrista; a trie, pre muma-sa sparie<br />
cu starpie; a patra, pre frati-sau omora; a cince, sange<br />
drept varsA ; a §asea, pamantul spurca ; a §apte, laduluT<br />
facu parte de oameni. Acestora pacate de moarte<br />
Ii este radacina pizma.c<br />
Deosebirile ce observam intre aceste manuscripte,<br />
dovedesc ceea ce am spus la introducerea acestet 0111<br />
a lituraturel populare, cum ca, cu cat mai multe copit<br />
esista, cu atata devine cea mai moderns, mai subjectiva,<br />
mai asimilata cu literatura populara nescrisa.<br />
Copistul adauga §i scurteaza dupa. plac.<br />
Ceea ce prive§te ins4 originea acestor legende, nu<br />
se poate tagadui ca ea e orientala, cad. mat aceea.,1 legends,<br />
esista §i la musulmani, cu singura diferenta, ca.<br />
diavolul se preface intr'un om, care sine o pasere in<br />
mana §i pe care o omoare diavolul aruncand-o pd o<br />
piatra §i sdrobindu-T capul cu o aka piatra; ast-fel it<br />
invata diavolul pe Cain, care urmeaza esemplul dat ,i<br />
sdrobe§te cu o piatra capul luT Avel, pe cand ace§ta din
294 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
urmA dormea 1). 'Mar veche este legenda rabinica, repetatA<br />
apol de cronicariT bizantinT, cum el Avel a fost<br />
°moral de Cain printr'o lovitura de piatra, si tot asa<br />
se aflA. In Palaea sloveneasca. in redactiunea cea desvoltat12).<br />
Cele 7 pAcate Impreuna ins. cu 7 pedepse se aflA enumerate<br />
In cronica byzantina a luT Malalas, sau mar<br />
bine in introducerea luatA din cronica luT Hamartolos. 3),<br />
Nu tot in aceeasT ordine, ci putin schimbata gAsim acea<br />
enumerare Intr'un sbornic slavon din sec. XVII,<br />
No. 860 din bibl. Solovetki publicat de catre Porfiriev<br />
4) Alt text slavic din anal 1494 s'a publicat de<br />
Pypin 6)<br />
Dorotheus de asemenea pomeneste In Synopsisul<br />
same) atat modul cum a InvAtat diavolul pe Cain sl omoare<br />
pe Avel, cat si enumerarea pAcatelor. De aci<br />
conchidem ca, se af16. si in traductia romanA manuscript,<br />
din biblioteca din Hohenzollern Sigmaringen.<br />
Continuarea ce are aceasta legend. In literatura slavicA.<br />
cum at Adam si Eva au invAtat de la doT corbT,<br />
cum, sa. Ingroape pe Avel, lipseste pe cat stim pang. acuma<br />
In hronografele romana, dar s'a pAstrat, putin<br />
schimbatA, In IntrebArT si rAspunsurT de la 1809 7) .In-<br />
1) D'Herbelot, Biblioth6que orientale sub verbo : ,,Cabil".<br />
2) v. Archie f. slay. Philologie vol. V. p. 678. Porfiriev p.<br />
106 ; Fabric. 1. c. p. 119 urm.<br />
3) Ed. Bonn p. 5 qi Fabricius, Cod. psendepig. Vet. Test. I. p-<br />
123-125.<br />
4) L. c. p. 104.<br />
5) Sbornik fol. 9. v. Porfiriev 1. c. p. 50.<br />
3) Ed. Wien 1818 p. 21.<br />
2) Pag. 9.
CAIN $1 AVEL. LAMEH 295<br />
treb. ci fu inaiu ingropat pre pamAntu? Rasp. Adamli,<br />
candu au vrut sa Ingroape pre fil-shu AvelA nu stia<br />
cum sal Ingroape ; si vAzura o turturea ingropandu-s<br />
pui sal, atuncea au IngropatA .i Adamti pre Ill sail Avel.<br />
Aceasta legendd foarte raspandita, se urca celputin,<br />
pAnA in sec. V cad se poveste.te deja In ,Capitolile<br />
WI R. Eliezer de pe vremea aceea, cu deosebirea insA,<br />
el nu este o turturica, ci un corb, care arata lul<br />
Adam, cum O. Ingroape pe Avel 1). Tot asa o spune si<br />
legenda arabg 2) $i asa s'a rAspandit prin multe literaturI,<br />
Oa and a ajuns in literatura slavonA si de<br />
aci la noT.<br />
Cain, ucigAtorul frateluT sAu Avel n'a putut O.<br />
moara de o moarte naturall. Literatura ebraics posede<br />
legenda cea maT veche despre moartea lui Cain<br />
nascuta din cuvintele luI Lameh : , eu am ucis un What<br />
pentru ranele mele, si un tanar pentru vAnataele<br />
mele 3).4 Ce bArbat a ucis Lameh si ce tantir ? Raspunsul<br />
la aceasta intrebare este, legenda despre<br />
moartea lui Cain.<br />
Inainte InsA de a povesti aceasta, vom pomeni alta,<br />
interesantA pentru aceea, cA face o parte integrana<br />
din recenziunea romans, si pentru aceea el ne arata,<br />
cum ca legendele orientale au ajuns in literatura<br />
roman's numai prin najlocire byzantind fi started.<br />
1) Pirke de R. Eliezar, cap. 21. Ialknt I. §. 38 fol. 11 b. II. §925<br />
fol. 154 b.<br />
9) Weil, Biblische Legenden d. Muselm. p. 39.<br />
9) Genes. 4 v. 23.
296 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
Biblia ne spune el D-zeu puse semn luT Cain, pentru<br />
ca ver-cine l'ar afla, sä nu'l omoare 1). Ce semn IT a<br />
pus D-zeu ? Din anticitate deja s'a rdspuns In multe<br />
chipurT. Unit' ziceau ca D-zeu a Meat sä creased un<br />
corn pe fruntea luT 2) alti iar ca a tremurat din tot trupul,<br />
i Tar altiT ca D-zeu fl a dat cainele spre paza de<br />
toata. fiarele 5).<br />
Intrand in literatura byzantina s'a conservat numaT<br />
tremurarea ca pedeapsd. d-zeTascd ; pe land aceasta<br />
de sigur sub influenta asemanareT intre cuvintele nay<br />
Si Kutov (adica Cain qi caine) s'a mar nascut legenda ce<br />
o nareazd Dorotheus4) §i care sub aceasta forma a intrat<br />
in literatura noastrapopulara, combinandu-se aci<br />
impreuna, legenda bizantina despre Cain, §i cea orientala<br />
despre Lameh. lat . acuma coprinsul acesteT<br />
legende combinate, dupa Hronograf 5).<br />
,Dach au inbAtranit Lameh, T-au perit vederea §i nu<br />
mai vedea, ce avea un poslquic de-1 purta, Si cand<br />
vrea sa tract' (sic!) cu arcul, numal ce-T indrepta sagIat<br />
a In ce vrea sä traga, cum era orbu i nicT un vdnat<br />
nu -i maT scapa denainte-T ; i in toga vremea fl<br />
purta acel poslu§nic la vanat, de sageta §i hiard §i<br />
pasirT ; i nu le 'dna sa-T fie de mancat, ce pentru inbracaminte<br />
ce purta IT facea den pie ; §i pre atunci<br />
nice hiara nice pasiri nu O. manta, ce de la potop sä<br />
mananed. Inbland Lameh pentru desame drept -ad-<br />
1) Genes. 4 v. 15.<br />
3) Midrach Genes. rabba sect. 22 Ialkut I fol. 116 § 38.<br />
3) Fabricius cod. pseudep. V. T. I. p. 114 urm.<br />
4) P. 23-24 ed. 1818.<br />
s, Fol. 7-a 8-a.
CAIN SI AVEL. LAMER 297<br />
natul numal cu acest poslusnic, ce-i era de-i indrepta<br />
sigIata spre vanat, Si audzira sunet socotirg ca va fi<br />
vre un vanat , ce nu era vanat, ce au fost Cain cum<br />
Il blastamasa D-dzgu, sinestiind poslusnicul au indreptat<br />
sagTata spre sunet ; si cum au tras Lameh au si<br />
sagetat pre Cain in inima, si au cgdzut. mort la pgmant.<br />
AtuncT s'au rascumpa.rat moartea luT Avel de seaptedzacT<br />
de orT mai cu asupra ; i au si priceput Lameh<br />
cg n'au fost vanat, ce au fost mosu-sau Cain si s'au<br />
scarbit foarte, si au pus saglata In arcg si au sagetat<br />
pe poslusnicul ce'l purta. i au Minas trupul osandi-<br />
tulul Cain neingropat in padurea aceea neingropat,<br />
cum s'au agonisit.<br />
jarg din capul lui Cain s'au facut fantana InpuOta<br />
si izvoraea neste viermi spurcatT, cum nu mai era pre<br />
pamant; si era cate cu patru picToare §i cu coade ;<br />
Tar capul si urechile era ca de dobitoc de mari ; deer<br />
dintr'acei viermi sintu calla precum sa afla in scriptura.'<br />
Partea cea d'antaig este intocmaT cu legenda rabinica<br />
cu deosebirea Insa, ca Intr'aceasta din urm<br />
poslusnicul este insusi Tubal-Cain, nepotul lu! Lameh ;<br />
mal aproape este redactiunea romans de recenziunea<br />
luT Dorotheus; Tar partea a doua e numai in<br />
Dorotheus; fara Indoiala a avut o Inriurire asupra acesteT<br />
legende din urma, afara de asemanarea numelnr,<br />
Inca si<br />
legenda sus pomenita, cum ca, Cain capa-<br />
1) Ialcut 1. e. ; Sefer haimar. v. prelucrarea poeticil de Tendlau<br />
: Das Buch d. Sagan and Legenden ed. 3. Fcft. a. M. 1873<br />
No. 42 p. 199-201 qi anotigiunile p. 374 urm.
298 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
tase de la Dumnezeu un cdine ca pdzitor. F. Liebrecht<br />
vorbind de Dorotheus1) se margineste la asemlnarea<br />
sunetelor, fara a cunoaste midrastul si paralelele<br />
rornane.<br />
0 a doua varianta o posedAm in manuscriptul nostru<br />
din 1800 unde imediat dupa povestea in ce mod<br />
a invAtat diavolul pe Cain sa. omoare pe Avel, urmeazA<br />
intrebarea urmatoare :<br />
,Din ci s'au facut cainele? <strong>RA</strong>spunsu: Zic unit din<br />
dascali ea, daca a ucis Cain pe fratele sla Avel, au<br />
luat un blastem foarte greu de la Dumnezeu, ca-I trebura<br />
(I)<br />
mana aceea, care Meuse ucidere, cat nici la<br />
gura nu putea sa o duel, §i umbla tremurand §i gemand.<br />
i cand fu la sfarsitul vietei lui, umbla ca o fiarli.<br />
sAlbatecA prin We §i prin pustit, §i '1 sAgeta un stranepot<br />
al lut orb, anume Lameh, tocmai in inima si<br />
muri ; si trupul lui se imputi foarte rau qi facu niste<br />
vermt mart cu cafe patru picioare. i ditr'aceia (!) zic<br />
ca s'a Meat cainele.<br />
Texte slavone s'a publicat de Tihonravov 2) dupa o<br />
PalaeA din 1477 si de Porfiriev.3) Dar in aceste amandoua<br />
redactiuni lipseste ceea ce caracterizeaza<br />
redactiunile romAne §i bizantine, adicA : nafterea cdinelui<br />
din capul 114 Cain. Numat intr'atAta se potrivesc<br />
toate intre dansele, de a atribui moartea lui Cain stranepotulut<br />
sau Lameh, care fiind orb a fost condu de<br />
un poslusnic.<br />
I) Zur Volkskunde, Heibronn 1878 p. 80.<br />
2) I, 24-25.<br />
') Loc. c. p. 105.
CAIN 1 AVEL. LAMER 299<br />
Alt-fel relateaza, ,Intrebarile §i raspunsurile` din<br />
1809 moartea sad mat bine sfar§itul lui Cain') ,I. Cine<br />
a fost insemnat pre lume ? R. Cain. I. Dar pentru ce<br />
a fost insemnat? R. Pentru ce a ucis pre fratele sau<br />
Avel pentru aceea a pus Dumnezeu in land pre Cain<br />
ca sä vaza ce rautatl s'al Inceput dintrInsu.' Credit-4a<br />
aceasta, cum ca este un om In luna, este foarte<br />
raspandita. Grimm a cules o sums insemnata de credinte<br />
analoage ; 2) Date acestea gasim pe Cain In luna,<br />
tocmal la ItalianT ca §i in ms. roman. Dante it pomene§te<br />
de doul orT In , Comedia` sa, unde comentatori<br />
esplica, ea dupa credince populare poarta Cain o leglut%<br />
de ghimpT in spinare. 8) In credinta, popular&<br />
romank poarta Cain chiar pe Insu§T fratele sau Avel<br />
in spinare, ca pedeapsa pentru omorul facut de dansul.<br />
Pe cat §tim not a inteles poporul roman Inca Si altfel<br />
petele luneT, cad vede in luna, salt un cioban cu<br />
oile, sad dup& o alts credinta, omul din luna este Sf.<br />
Gh eorghe cu balaurul.<br />
Fiind de o importatO mat mica, pomenim numaT in<br />
treacAt pasagiele din hronograf, cart ne relateaza, cum<br />
ca Sith a fost izvoditorul literilor, ca Nevrod era uria§<br />
§i tatal uria§ilor, ca Avram ajungand la cuno§tinta lul<br />
Dumnezeu prin privirea lumel, a aprins casa In care se<br />
aflad bozii la cart se inchina tatal sau §i fratil saT, §i<br />
alte de felul acesta raspandite prin diferitele istoriT<br />
1)<br />
Pag. 15.<br />
1) Grimm: Deutsche Mythologie ed. 2. vol I p. 679-682.<br />
8) Ibid. p. 682: accomodandosi alla favola del yolgo, the siene<br />
quelle macchie Caino, the inalzi nna forcata di spine.
300 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROISIANA<br />
scoase din Bib 11. De alts, parte lipse§te la noi desvoltarea<br />
povestei cum a ajuns Atraarn la cunoscinta luT<br />
Dumnezeu, care este foarte desvoltata 1) In literatura<br />
orientalit §i In cea slavica.<br />
--e.r.csawawszys..,--<br />
11 Pentru cea d'finthia v. Beer : Leben Abrahams. Leipzig.<br />
1859 qi pentru cea din Tina : Porfiriev 1. c. p. 55-56.
MELHISEDEC.<br />
Ca personagiu important in via0. luT Abraham apare<br />
Melhisedec, preot al luT D-zeu, blagoslovind pe<br />
Abraham. Cine a fost acel Melhisedec? de unde se<br />
trage, si cum a ajuns sä fie preotul luT D-zeu ? cu<br />
atat maT mult s'au pus aceste intrebarT, cu cat deja de<br />
timpuriu a fost considerat oaresi-cum ca premerga<br />
tor sau prototip luT Christos. Apostolul Pavel in epistolia<br />
catre Evrel zice : ,fara de tats, WA de mums<br />
far& de numar de neam, nicT Inceput zilelor nicT sfarsit<br />
vieliT avand; ci asemitnat find fiu luT Dumnezeu,<br />
ramane preot pururea.4<br />
Foarte bine a observat Porfiriev et{ esistit treT<br />
legende deosebite despre Melhisedec. Legenda intitTa<br />
cauta sä ne dea o esplicare, de ce nu santpomeniti in<br />
Biblia parin0 sau rudele lui Melhisedec. AceastA legendti<br />
se afItt in Paleea sloveneasca din 1434 si a fost<br />
publicata de Pypin 2). AceeasT legends, e reprodusa in<br />
Hronograful nostru :<br />
C. 7 v. 3.<br />
2) L. c. p. 63.<br />
.) Elbornik f. 19.
302 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
,Pentru asest Melhidec (?) multi sa cIudesol, cum<br />
n'au avut nice tata, nice muma, nice liac de rudd.<br />
Dara daca au fost area tine l'au facut ? au sa nu hie<br />
nascut den pamantu, far de samAnta de barbat ?<br />
Asculta sa sta. Melhisedec au avut si tata si muma si<br />
run. precum aq tots oameni pd.mantenT, si Taste fecior<br />
lul Sid imparatul EghypetuluT si au facut cetatea Sandana.<br />
Iar pentru cad au fost parintiT luT oamenT MI<br />
si nu sa tragea din samanta, jidoveascd, ci era din<br />
tr'alte samantil si credea in bodzi, nu credea in Dumnedzau,<br />
pentru aceea nu Taste in numar cu cei direpti,<br />
nice sa pomeneaste ; ce O. chiama fora tata, fall<br />
muma si fara de nice o samintie. Iar Melhisedec au<br />
cunoscut pre D-dzau, si Tata ca sa pomeneaste impreuna<br />
cu toti direptil, si Inca preot luT Dumnedzau din<br />
naltime curat si dirept<br />
Izvoarele grecesti si paralele, vezT la Fabricius 1)<br />
din Cedrenus, Simeon Logotheta, Glycas etc.<br />
A doua legenda, pe care am gd.sit-o numaT in literatura<br />
slavica 2) spune, ca. Melhisedec s'a nascut in<br />
mod miraculos de cAtre Sofonin, femeea luT Nir, Iratelelul<br />
Noe, care in toata vista el a fost stearpa siabia<br />
la batranete l'a nascut. Arhanghelul Mihail Ta pe Melhisedec<br />
de la tatAl sau si 'I in in rain. , pans cAnd<br />
trecu potopu si toata lumea se inecase, afara de Noe<br />
si familia la<br />
Mult maT vestita si foarte raspandita este in fine a<br />
treea legenda atribuita luT Athanasius din Alexandria<br />
1 L. c. 1, 325-326.<br />
1) Tihonravov 1. c. I, 26 31; din doue mannecripte.
MELHISEDEC 303<br />
§i publieata grecqte de cAtre Mantfaucon, reprodusa<br />
apol de Fabricius 1). Traducerea slavicA din secol.<br />
XVII 2) se potrivelte in tocmaT cu textul grecesc, numaT<br />
icT colea a maT scurtat sag a mai adaus cate<br />
ceva traducAtorul slay ; une -orT n'a inteles bine cuvintele<br />
grece§tT.<br />
i de aci §i de adreptul din grecefte avem noT cele<br />
cloud variante din aceastillegendA una, §i adicA cea maT<br />
noul in literatura romans face parte din ,troparul<br />
al 13 din a trea peasna a mareluT canon ce se canta<br />
joT a 5 saptamana din post, care s'au talmAcit de Archiepiscopul<br />
al Miralichiei Ioann din ostrovul Lindo."<br />
Acest apocrif s'a tradus din grece§te cu binecuvantarea<br />
,Mitropolitului Veniaming de cfttre acela, al<br />
carui nume, socotindu-se slovele ca numere, face 768<br />
adica pe cAtre unu Anastasie, i s'a tiparit pentru<br />
intala oars, la 1812 in Ja0 sub titlu: ,Pentru Melhi-<br />
sedec. Istorie §i tglcuire foarte minunata Si frumoasA<br />
Preotul luTD -zeu, imparatul cel ins treinat intre oamenT. "<br />
Editia a doua s'a fAcut la 1848 in Sf. manastire<br />
Neamtu §i a treea la 1863 in Bucure§ti.<br />
Coprinsul acestei legende este cel urmator :<br />
,La hotarele PalestineT era o imp,rateasa anume<br />
Salim, tot de un nume cu cetatea Salimul, intru care<br />
ea impAratia. Ea a nascut pe Salaad §i Salaad a nAscut<br />
pe Melhi. Iar Melhi a luat de femee una anume<br />
Salim, oi cu &Asa a nAscut do! fiT ; Melhi .i Melhi-<br />
sedec. Melhi, tatAl acestor fiT era pAgAn inchinator<br />
de idol!. 0 datg tritnese el pe Melhisedec sa 'I aducA<br />
1)<br />
L. c. p. 311-320,<br />
1) Porfiriev peg. 131 136.
304 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
7 vitei pentru jertva Dumnezeilor sal. Pe drum IAzand<br />
frumusetea lumel, socoti el intru sine, ca acela<br />
care a facut acestea toate este singur adevarat D-zeu.<br />
Intorandu-se acasa incerca a educe pe tatal dm la<br />
aceeasi credinta, dar in zadar ; ba chiar l'a maniat<br />
inteatata, ca acesta se hotara sit '1 jertleasca ca sa<br />
impace D-zeiT sal, pe care i a °carat prin vorbele sale.<br />
In uritia aceea trimese imparatul pe Melhisedec pentru<br />
a doua oars la cireada., §i intra de spuse imparateseT<br />
hotararea sa. Imparatul vazand ca muerea lui<br />
plangea cu amar, fiind-ca ea iubia pe Melhisedec mai<br />
mult, i-a zis, sa punem sortI §i pe cine-va cadea soartea<br />
acela sa moara.<br />
Sortii cazura. pe Melhi §i '1 gatira spre jertfa. Inteacel<br />
ceas a sosit §i Melhisedec cu vi el. Esemplul imparatuluT<br />
a fost urmat de multi §i ora§ul rasuna de gemete<br />
§i plansete. Melhisedec neputandu-le suferi se<br />
sui in muntele TavoruluT §i se rug luT D-zeu, ca sa<br />
prapadeasca acel ores nelegiuit. D-zeu implini in data<br />
rugacTunea lu!, §i pamantul casca gura de inghiti pe<br />
totT. Apol a locuit acolo Melhisedic §apte anT intregi<br />
hranindu-sa din muguriT copacilor §i din miere salbatica<br />
§i adapandu-sa din roua care cadea de sus. *i<br />
find el gol ii s'a facut spatele Jul ca coaja de broasca.<br />
testoasa. Duca aceT §apte anT zise D-zea lul Avraam,<br />
sa incalece pe asinul sau, sa Ta imbracaminte noun §i<br />
sa se sue in muntele TavoruluT. Acolo sa strige de treT<br />
orT cu glas mare zicand: omule al lui D-zeu celul prea<br />
inalt ! §i dupa al treilea glas va e§i din desimea codruluT<br />
un om insalbatacit inaintea lul, sa nu se sperie,<br />
ci sa '1 raza, sa 'T tae unghiile §i sit-1 imbrace.
MELHISEDEC 305<br />
Asa si fecu Avraam toate cate i -au fost poruncite de<br />
D-zeli.<br />
Jug, sfantulMelhisedec dupe trei zile pogorandu-se<br />
din muntele Tavorulul, §i luand un corn cu unt de<br />
lemn, si pecetluindu-1 cu graTul luT D-zeu, a blagoslovit<br />
pe Avraam.<br />
,Apoi dupe, putine zile a venit glas din cer zicand :<br />
-pentru ca nimenea n'a remas din neamul luT Melhisedec,<br />
pentru aceasta se. va numi fara tats, fare mums,<br />
si nenumivat la neamur!, nici inceput zilelor avand<br />
nici vieti sfarsit, ci ca fiul lilt D-zeu inchipuit , ramani<br />
preot in veacc.<br />
Afars, de aceasta. redactiune, scoasa intocmai dupe.<br />
originalul grecesc, mai posedam $i o altd, variants.<br />
mult mai veche a legende! lul Melhisedec, continua<br />
in manuscriptul AcademieT, pe care l'am numit ,Palite.<br />
De aci se dovedeste ca. i'am pus cu drept cuvent<br />
acest nume, cad in tocmaT cu redactiunea noastra<br />
romans se afla aceasta legends, in ,Paleea` sloveneascd<br />
manuscriptul No. 866 din biblioteca So!ovetki,<br />
dupe. care a publicat'o Porfiriev 1).<br />
Deosebirea intre redactiunea aceasta din ,Paliia<br />
care a fost tradusa din slovenefte i intre redactiunea<br />
de mai sus, care s'a tradus din greceste este mai<br />
cu seams cea urmatoare : ca, mai intaid se spune<br />
porunca lul D-zeu cdtre Avraam sa. se sue in megrim<br />
Thainariei (!) si acolo se. ingrijeasca de omul lu!<br />
D-zeu, in modul sus aratat. Apoi urmeaza, biografia<br />
lu! Melhisedec , care la inceput se chiema numaI<br />
1) L. c. p. 222-225.<br />
lit. pop. rom. 20
306 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Melhi, apoT s'a schimbat in .Melhisedec ; el era fiul<br />
Jul Osedec §i fratele lug Sedec. Cele §apte Ialovite aduce<br />
Melhi de la Galilea, ca jertfA pentru bozul Cron.<br />
Restul se aseamana cu legenda de sus; soartea insa<br />
nu cade pe cel-alt-frate, ci chiar pe Melhi ; muma lug<br />
II trimete inainte pe Sedec ca sA 'I spue de hotararea<br />
tatAlul slu, §i el fuge de se retrage pe muntele<br />
Eleon ce se chlama mild; ora§ul Salim insa se eufunda<br />
in urma until cutremur. ApoT se vorbesc amandoi<br />
adiea. Avram §i Melhisedec qi se inching, amandoI<br />
luT D-zeu inaintea mane Aril ; in urma poveste§te Melhisedec<br />
luT Avraam biografia sa §i Avram i da dijma.<br />
din toate'.<br />
Precum am observat'o, nu se regase§te, aceasta<br />
legenda, pe cat §tim, de cat mime in Paleea sloveneascA.<br />
Curios este a Melhisedec se bucura §i In literatura<br />
ebraica. de o reputatiune foarte mare, in genere<br />
e considerat eA ar fi identic cu Sem fiul lei Noe, de<br />
la care a primit traditiunea religioasa , §i el apol<br />
a transmis'o lug Jacob al cAruI daseal a fost dupA legenda.<br />
Beer In cartea sus eitata a cules toate pasagiele<br />
1), din Talmud Si Midra§; pe Mg aceasta pomene§te<br />
§i legenda lui. Athanasius §i traditiunile patristice.<br />
-..............-<br />
1) Loc. cit. No. 300 pag. 142 145.
AV<strong>RA</strong>AM.<br />
Nasterea si<br />
tineretea 1ui Avraam au fost objectul<br />
activitAtei legendare, din timpuri Inca inainte de Christos.<br />
Un ciclu de legende s'a format de timpuriu, destinat<br />
a esplica cum a ajuns Avraam la cunostinta<br />
D-zeului adevarat, cum rs'a opus inchinArei de idoli,<br />
cum a fost persecutat de Nemrod si aruncat in cuptor<br />
de foc, din care insa scapA prin ajutorul lui D-zeu.<br />
Mai sus deja am pomenit dup6. Hronograful nostru,<br />
c Avraam a ars capistea idoleasca a tatAlui sou, apol<br />
urmeaza tot in Hronograf cA Aran s'a aruncat inauntru<br />
pentru a scapa bozi, dar a ars. InteaceastA legenda<br />
care se afla .i la Syncellus Chronografia, reti-<br />
'Arita de Fabricius avem o reminiscent, a legendei<br />
rabinice, care ne spune cA Haran fratele lui Avraam<br />
nu era cu toga inima la credintA in D-zeu, ci astepta<br />
sA vaza ce soarte va avea Avraam in cuptorul cu foc,<br />
i dupA reusitA se va decide. Aruncat insa in cuptor,<br />
arse Haran imediat 2).<br />
1) L. .c. I, p. 839.<br />
9) Gervasius, Otia ed. Liebrecht p. 8 qi anotat. 11 pag. 76 urm.<br />
Gruenbaum in, Zeitschrift d. Deutsch - morg- Gesellschaft, vol.<br />
XXXI. pag. 248 urm.
308 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMAN/<br />
Mai mult sau maiputin clesvoltata este apoT legends<br />
despre na§terea lui Avraam, tineretea lul, cunoOnta<br />
luT D-zeu §i pribegirea lul in Palestina in apocrifele<br />
slovene§ti publicate de Tihonravov §i Porfiriev. Ca<br />
op special nu le am putut gasi pand, acuma in literatura<br />
romans, afara numal acele urme cari s'au pastrat<br />
in Hronograf.<br />
In acela§T Hronograf 1) se afla o alts poveste tot<br />
despre Avraam, relativa la vremea cand se afla el in<br />
Eghipet la impAratul Avimeleh.<br />
, Cum s'au areitat Avraam zveadovidet inainte lui<br />
Avemeleh inparat la Eghypt.c<br />
,Avraam avand dar de la D-zeu, §tiea me§ter§uguI<br />
stealelor si<br />
tocmala ceriului §i a zodiilor, §i intai el a<br />
aratat la Eghipet acest me§ter§ug §i mare cinste avea<br />
la Eghipteani §i i s'au rugat §i inparatul Avemeleh<br />
sa'l inveate.<br />
Tara atuncea era ne§te astronomT la Avemeleh inpArat<br />
§i foarte filosofi marl de toate lucrurile. Iar<br />
Intr'o dzi ii chema inparatuld inaintea sa, §i era Avraam<br />
§i au poftit inparatuld pre Avraam, sa intreabe<br />
nescai intrebarT pentru planite sau pentru altd ceva.<br />
i intrebandu-I Avraam au zis : oare putea-va vrajea<br />
sau ursata sa faca omuluT bine sau rau ? D-zis-au<br />
unul dentre acel vrajitorl : nu poate la om sa mai<br />
incapa alt bine sau alt rau, fail de cat Taste scris, §i<br />
ursit pre ce zodie va na§te omuld. Tara Avraam dzisa.:<br />
dara au nu va putea Dumnedzau sa primeneasca fie§tece,<br />
precum IT va fi voea ? Iara el nu suferira cuvantul<br />
1) Fol. 14a cap. 9.
AV<strong>RA</strong>AM 309<br />
IuT Avraam. Atunci au poroncit inparatuld de adusara<br />
pre un vinovat de temn4a, ce era giudecat de moarte,<br />
si dzisa Inparatul, de au cautat cu me§ter§ugul for de<br />
na§tirea acelui om, cum i-au inpartit zodiea §i ursata.<br />
iara el socotira. §i dzisera, cs acel om va muri de foc<br />
cand va muri, insa curund nu va muri. Tara Inparatul<br />
au poruncit de l'au inecat intr'o apa mare, §i e,i acolo<br />
vraja for mincinoasa ; iarA cuvenite (!) lui Avraam<br />
au ramas adevarate.(<br />
Urmeaza apoi invataturi ce a dat Avraam astronomilor<br />
eghiptenb §i cum a mai zis Avraam: ,ceea ce<br />
ered norocul §i dzic ca,-I scris omulul on bine on rau<br />
cum dzicet,i voi, foarte santeti in§e14 cu firea, §i vrsjile<br />
for cad mincinoasa, pentru caci cred in zodii §i in<br />
vraji §i in noroc §i uit5, pre Dumnezau cela ce li cumpAtiaza<br />
toate ei-i<br />
puternic a face §i bine §i rau, ci li<br />
Taste gandul spre noroc §i spre zodil; zodifle inb11<br />
dupa tocmala ceriuluT, cum sint tocmite de D-zau,<br />
iara omul I T pTerde sufletul cu nedeajdea.`<br />
TocmaT aceasta credinO, in noroc, vr6jI §i zodii, In<br />
contra carer se lupta deja Avraam, dups legends, s'a<br />
mantinnt In toata taria pans in ziva de astazi.<br />
Aceeaai poveste se gAse§te In Imnograful lui Hamartolos<br />
din a carui traductiune sloveneasca, a publicat<br />
Porfiriev,1) pasagiul relativ confruntandu-1 cu textul<br />
grecesc, §i anotand deosebirile. Redactiunea romans<br />
este cam scurtata falA cn originalul slavo-grecese.<br />
Milli mar veche de cat chronica lui Hamartolos, este<br />
credin0. ca Avraam tiea mea§ter§ugul stealelor §i<br />
1) L. c. p. 252-256.
310<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA.<br />
tocmeala ceriuluT si a zodiilor` §i ca el ar fi aratat acel<br />
mestersug Egyptenilor. Deja losephus o pomenestei)<br />
precum i voroava ce a avut cu astronomil eghiptenT,<br />
apol Alexander Polyhistor ; Syncelus zice ca Avraatm<br />
a aratat Eghiptenilor mesterpgul calendaruluT. Toate<br />
notitele relative au fost adunate de Beer 2) §i Fabricius<br />
3).<br />
Intercalatiunea despre modul cum a dovedit Avraara<br />
minciuna prezicerilor dupe, zodiT, are o analogie in povesti<br />
medio-evale, dar earl aq scopul tocmaT contrariA ;<br />
Mica de a dovedi adevTrul prezicerilor astrologice,<br />
intocmai cu credintele acelor timpurT. Asa se spune<br />
de Nostradamus vestitul astrolog francez : 4)<br />
,Plimbiindu-se o data cu domnul de Florinville, vazura<br />
in curtea castelulul doT purcel, unul alb si altul<br />
negru. Intrebat ce se va intampla cu dan§iT, raspunse<br />
Nostradamus:, NoT vom mance cel negru i lupul va<br />
manta cel alb`. Pentru a'l desminti, porunci Florin -<br />
ville, sa se taie porcul cel alb si s6. se.gateasca pentru<br />
cina. Pe cand bucatarul gatea pe acel purcel, intra in<br />
cuhnie un lup ce -1 Linea pentru a-1 domestici, §i mane&<br />
o parte din acel purcel. BucataruI fiindu -T frica de stapan,<br />
se apuca §i<br />
gati purcelul cel negru. Cand sezura<br />
la mass, zise de Florinville catre Nostradamus : ,vezr<br />
1) Antiquit I, 8, 2.<br />
2) L. c. p. 25 §i No. 233. p. 78 No. 837, qi p. 91 No. 978 urm..<br />
8) I. p. 350-377.<br />
4) Eclaircissement des vdritables quatrains de maistre Michel<br />
Nostradamus. Paris 1656 p. 40. la: P. I. Iacob. Curiosites des<br />
sciences occulter. Paris 1862 p. 250-251.
AV<strong>RA</strong> A M 311<br />
ch noT mancam purcelul cel alb, i lupul nu se va mar<br />
atinge de dansul." ,Ba, respunse Nostradamus, nor<br />
mancam cel negru." Cercetanduse mai de aproape, afla.<br />
de Florinville cum s'a petrecut lucrul, .,i el Nostradamus<br />
avea dreptate.<br />
A doua varianta este localisata in Germania, unde<br />
sluje§te ca esplicare pentru herbul familia Schaffgotsch.<br />
In herbul acestei familie se fat §i un miel,<br />
§i iata cum esplica legenda originea acestu! miel :<br />
,Sezand o data la masa cu multi prietin! ai MT, Intel)/<br />
contele Hans Ulrich de Schaffgotsch pe un invatat<br />
al lu!, ce edea asemenea la masa: de ce moarte va<br />
muri? Dupa multi, lupta spuseacela, ,ca, va muri prin<br />
fer." Pentru a'§i bate joc de prevestirea magistrulu!,<br />
trimese Hans Ulrich sa'T aduca un miel, §i intreba iara0<br />
pe acel magister ce e soartea mielulul? Magistrul raspunse:<br />
va fi mancat de lup.' Indata porunce§te contele<br />
bucatarului sou, sa pregateasca mielul pentru cina.<br />
Dar in zadar a§teapta tot! mesenT sa se aduca mielul,<br />
cad un lup domesticit, care intorcea frigarea in curte<br />
deja de multi an!, se apucase de mane/ mielul" 1) Intocmal<br />
a.sa s'a i implinit i cea Pala prevestire, §i pin<br />
aducere aminte s'a pus mielul In herbul familia<br />
Moartea ha Avraam.<br />
Redactiunea cea mar veche romana a legendel desspre<br />
moartea Jul Avraam s'a publicat de catre d-nu<br />
Hasdeu, facand parte din ,Codex Sturdzanus, de pe<br />
9 I. Kern : Schlesiens Sage; Legenden and Geschichten. Breslau<br />
s. a. (1867) p. 20-23.
312 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR) ROMANA<br />
la sfax*itul sec. XVI (ante 1600) 1) Alaturea cu textul<br />
roman a mat publicat *i textul slavic (bulgar) dintr'un<br />
manuscript al Archivei Statului, din sec. XVI descoperit<br />
de D-nia sa. Ne mid= insa cum a scapat cu vedere<br />
publicatiunea lui Tihonravov 2) incat a scris , ca<br />
,textul sclavic al acestui legende intru cat slim noi,<br />
find pand acum inedit it publicdm fa(d in lap de eel<br />
romanesc 8)<br />
Comparand aceste doue texte slavice, vedem ca aceea<br />
publicata de d-nu Hasdeureprezinta o recenziune<br />
scurtata *i trunchiata, de oare ce nu ne spune nimica<br />
despre modal cum a murit Avraam; adica lipse*te tocmai<br />
partea cea mat importanta qi care e *i mat desvoltata<br />
in recenziunea a doua slavica. Mai fragmentar<br />
Inca qi este textul roman, publicat de d-nu Hasdeu,<br />
care *e potrive*te intocmal cu textul slavic alaturat<br />
nesocotind mid diferente.<br />
Dar pe langa acearedacOune scurta sau trunchiata<br />
posedem not *i redactiunea cea desvoltata, in done<br />
copil, amandoue posesiunea noastra. Copia intaia e coprinsa<br />
in Sbornicul nostru de pe la mijlocul sec. XVIII<br />
(c. 1750) 4) 13 foi, la inceput insa lipse*te o foae, doue<br />
*i tot atAtea la sfar*it ; cea ce se poate lesne controla<br />
prin copia a doua intreaga, ce o posedem in Sbornicul<br />
nostru de la 1813. 6) De oare ce copia mai veche se<br />
potrive*te intocmal cu cea moderna, *i coprinde in sine<br />
1) Cuv. din latriinT II. p. 189-194.<br />
2) L. c. I. p. 79-90.<br />
3 Loc. cit. p 187.<br />
4) Fol. 101-113.<br />
4) Fol. 98-112.
MOARTEA LUT AV<strong>RA</strong>AM 313<br />
si redactiunea cea scurtA, vom da aci coprinsulacestei<br />
legende dupa, copia cea moderns. Cercetari detaliate asupra<br />
raportului intre diferitele redactiunl si copil nu<br />
intra In cadrul descrierei repede literare de fats. Titlul<br />
redaqiunel din 1813 este: Vie* parintelui nostru<br />
cel drept Avraama scrisa dupa Apocalipsi cu cuvinte<br />
frumoase foarte, in loc de moartea parinteldf etc.<br />
,Avraam avea locuinta,lui Mg& Diea cea neagra, tutu<br />
rapaosul ce veniea drumurile, ca sit priimeasca pe<br />
streini §i calatoril. Apropiindu-se vremea moartei sale,<br />
chema D-zeu pe Arhanghelul Mihail si'l trimise la Avram<br />
sal pregateasca de moarte. Ajungand la dansul<br />
ii spuse, ca vine de la cetatea cea mare, thud trimes<br />
de catre inparatul cel mare, sa, zica prietenuluT situ<br />
Avraam, WO gateasca toate ale cash luT, si ca Inparatul<br />
it cheama. Gatindu-se Avraam sit se intoarca cu<br />
acel strein din satul unde '1 aflase ingerul, vru sit aduca<br />
cai sit incalece, ingerul insa it opri zicand, ca se fere§te<br />
sa incalece pe vita cu patru picloare, ci maT bine<br />
se dusera pedestri pans la casa lui Avraam. Pe drum<br />
trecura inaintea until. chiparos inalt, care striga de o<br />
data cu glas de om: Sant, sfant, sant! . . . domnul<br />
D-zeu to chIama, pArinte Avraame ! Apropiandu-se de<br />
curte sezura la vorbA; Isac v6zu pe ingeru si cunoscu<br />
ca nu e om pamantean si alergA de se inchina inaintea<br />
la Apo! aduseligean cu apa si Avraam se scula §i<br />
spala picioarele streinului, §i pause pe candilspala. Isac<br />
planse de asemenea §i ingerul pause ; lacrimile Ingeruin!<br />
se fAcurA pietri nestimate. Apo! porunci Avraam<br />
fiuluT sAu sa, &easel mass buns si doue paturi, una<br />
pentru dansu §i alta pentru streinul. Atunci se sui Ar-
314 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANI<br />
hanghelul la D-zeu i zise cd nu poate sd spue lui Avraam<br />
de moarte. Tar D-zeu II raspunse, ca va trimite<br />
un vis lul Isac prin care II va arata toate §i Arhanghelul<br />
WI talcueascd visul, ca Avraam sd poate ingriji de<br />
toate ; Tar ingerul sd mlnance cu el la mash.<br />
,Noaptea aratA D-zeu lui Isac in vis pomenirea mortil<br />
luT Avraam, §i Isac se sculA §i se atarnd de gatul tatAlui<br />
sail, plAngAnd cu amar. ySi Isaac ii spuse : ,eu<br />
vazuiu inteaciasta noapte era soarele §i luna deasupra<br />
capulul mieu, §i zorrile (!) rdshirate §i luminate<br />
§i ceriul derhis §i eu ma veselieam. i iatd un barbat<br />
luminos ca soarele sa pogord din ceriu §i'm lug soarele<br />
din capul mieu §i sA sui in ceriu §i eu ramaseiu<br />
jalnic. ' Arhanghelul le talcue§te visul, aratAnd ca a vent<br />
ceasul mortii lul Avram §i ca el vrea sd i ea sufletul.<br />
Atuncl se rug Avraam de dansul, ca sal Ta cu trupul<br />
sd vazd toate lucrurile lumil qi tot norodul, apol<br />
se va supune mortiT. D-zeu zise Arhanghelulul sd Ta<br />
carul heruvimilor i sd Inaltd IntrInsul pe Avraam ca<br />
sd vazd toate. Inaltandu-se v52u multloamenT chinuindu-se,<br />
Tar alti jefuind §i plinT de pacate §i el rug pe<br />
D-zeu ca pamAntul WI inghite §i sit caza foc din cer<br />
peste dftnOT. D-zeu IT implini dorinta, dar spuse in aceea§I<br />
vreme ArhangheluluT, sd 1ntoarcd carul, ca Avraam<br />
sd nu mai vazd norodul, ca altmintrelea ar prapath<br />
toatd lumea; §i Eta intoarse carul cAtre tla cerIulul<br />
celuT d'AntaTu. Acolo vazu Avraam done cal, una<br />
largd, i alta stramta §i inaintea for §edea un om cu<br />
firea infrico,atd ; §i and vedea el suflete multe pe calea<br />
largd, ranite de Inger/ plangea, cu acele suflete insd<br />
ce venea pe calea cea stramta se veselea : acesta.
MOARTEA Lig AV<strong>RA</strong>AM 315<br />
era Adam care plangea sufletele pacatosilor si se bucura<br />
de sufletele dreptilor.<br />
,Apor maT vazu un om lucind ca focul, avand o carte<br />
mare inaintea sea si ingerT scria ispitele si milosteniile<br />
oamenilor si cumpanea sufletele : acela era Avel<br />
fiul IuT Avram, care judecA sufletele oamenilor pana la<br />
cea din urma judecata. Asa maT vede si altele si este<br />
readus la pamant ; ad. vine moartea la (Jamul, insa in<br />
chip stralucitor ca O. nu'l sperie. Avram voi sA vaza<br />
fata adevitratit a mortil, si el se arata luT, cu capul de<br />
zmeu in .apte chipurT, in patru spre zece fete de foc<br />
si cu multa groaza, asa Inca au murit atuncea de groaza<br />
el 7,000 de oameni ; apot s'a schimbat iar moartea<br />
cum era inainte.<br />
,In fine se indupleca Avraam sa. ingrijeasca, de casa<br />
luT si sa se &easel. de moarte. Apropiindu-se ciasul<br />
mortif zise moartea luT Avraam: vino de 'mTsaruta mana,<br />
si cu aceasta sitrutare iT dede si paharul cu otrava<br />
mortil; in momentul acela sosi Arhanghelul Mihail cu<br />
multime de ingeri si Wit sufletul luT Avram; si pe Avram<br />
it ingropara Isac, Sarra(!) si totivecinT cu jale mare<br />
in Diea cea neagrA4.<br />
Manuscriptul se termini, cu cuvintele urmatoare:<br />
,DecT si no! iubitilor mid frati si pravoslavnicilor<br />
cregtini! veciniT, parintil nostri sa'T<br />
cinstim, calatoriT<br />
streiniT afpriimim etc.<br />
Aceasta. ,moralisatio( se adreseazA catre cetitort<br />
pravoslavnic! crestinT , ceea ce e foarte Interesant<br />
pentru o carte anathernatizatd gi afurisitd de biserica<br />
orthodoxd anume, §i era foarte raspandita. printre<br />
BogomiliT, ceea ce insa n'a relevat D-nu Has
316 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
deu de loc. Rolul ce'l joaca Arhistratigul Mihail se esplica<br />
prin predilectiunea ce au avut Bogomilii tocmai<br />
pentru acest Inger. In literatura romana a ajuns de<br />
sigur dintr'un manuscript slavon bulgar sail serb. Nu<br />
in toate detaliele se potrive§te redactiunea lui Tihonravov<br />
cu redactiunea roman., amandoue insase trag<br />
de la o origins. comuna.<br />
Originalul grecesc din care s'a scos traducerea sloveneasca,<br />
este panit acuma inedit, manuscriptul se afla<br />
la Viena 1) In literatura orientala nu gasim nimic care<br />
sa corespunza unei apocalypse a lui Avraam numai<br />
unele detalie se afla acolo a§a d. e : ca D-zeu n'a voit<br />
sa arate lui Avraam moartea in chipul el eel groznic 2)<br />
sau ca Avram a murit, sarutat fiind de D-zeu 3).<br />
Cat despre inaltarea sa In cer, Inca cu firea trupeasca.,<br />
se vede ca Influenlat asupra acestei legende, legenda<br />
despre moartea lui .Moisi, care asemenea se<br />
opune ingerului mortii §i moare sarutat de D-zeli. Pe<br />
timpul vietel sale insa el a fost in cer §i a vazut toate<br />
ce vor fi. Legenda aceasta despre moartea lui Moisi, o<br />
gasim mat Intaiu in comentariul lui Pseudojonathan<br />
la Deuteronomium c. 33 apot s'a desvoltat §i a ajuns<br />
o carte deosebita, compilata Si redactata cel mult in<br />
secol. X. Mai cu seams daca comparftm dialogul intre<br />
Avraam §i<br />
Arhanghelul Mihail §i apot cu moartea, cu<br />
dialogul intre Moisi §i Samael ingerul mortil, devine<br />
1) v. Fabricius 1. c. I. p. 417-418. si Hasden L c. p. 181.<br />
2) Weil: Legenden der Muselmanner p. 98. Hammer: Hosea].<br />
p. 56 -57.<br />
3) Genes. rabba.
M OA RTEA LLTI AV<strong>RA</strong>AM 317<br />
analogia frapantit 1ntre aceste legende. Textul ebraic<br />
s'a publicat in mai multe rAnduri, latine§te a fost tradus<br />
qi editat de Gaulmin 1) §i apoT de Gfrelrer 2).<br />
12.111.1.<br />
1)<br />
De vita et morte Mosis libri tree Paris.<br />
2) Prophetae veteres pseudopigraphi ed. Gfrtirer Stutgard 1840<br />
p. 330-362.
MOISE<br />
In literatura slava §i bizantina urmeaza dupe, apocrifele<br />
privitoare la Abraham, un Or intreg de apocrife<br />
relative la visul lui Jacob la Iosif in Eghipt gi mai cu<br />
seams, diatele pseudepigrafice acestor din urma, editate<br />
grece0e de Fabricius §i slavone0e de Tihonravov<br />
§i Porfiriev.<br />
Nol pomenim acestea toate in treacat, find ca pana<br />
acuma n'am reu0t a le gasi 0 romane0e ; dar nu ne<br />
indoim ca cercetari continue ne vor aduce cuno§tir4a<br />
0 de manuscripte romane pans acuma neconsiderate<br />
sau necunoscute cu totul.<br />
Legenda ce o avem not dupe, aceste este un epizod<br />
din via(a lui Moise.<br />
Hronograful nostru 1) ne spune : Jara °data ea<br />
(fata lui Faraon) l'au dus (pe Moise) la tats, -sau la inparatula<br />
§i vazandula ap. curat §i frumuvld, l'au luat<br />
in brata, §i'l dezmerda ca pre un pruncf, Tara el sa'ntinsa<br />
§i Iua corona dupa capul inparatului, §i o dede<br />
1) Fol. 23b.
MOISE 319<br />
gTos. Pentru aciasta s'au scarbit inpgratul §i vrea sal<br />
omoarg. Iar fata luT Faraon, mama lu! Moisi, dacg au<br />
audzit, au marsu §i au dzis : inpgrate! A, nu faci acest<br />
lucru sg omori copilul, el el easte nepriceput ca un<br />
prune, i de nu mg credzi inparatiea ta cg nu sa, pricepe,<br />
sg puT lute() tipsie galbenT §i 'n alta carbunT aprir41,<br />
i pune inaintea copi(lu)luT, sa, ispitetT, qi atune!<br />
de se va tinde la galben!, veT vedea ca. O. pricepe,<br />
Tar de sA va tinde la foe la jeratec, veT vedea<br />
Inpargtiea ta cA Taste brudiu. i ispiti Faraon cu aclasta<br />
de au pus de o parte galbi(nT), de altg parte<br />
carbunT aprin§1 §i ce vru Dumnedzau, s'ad intins copilul<br />
§i au luat carbuni cu manu§ita luT §i bagandu -1 in<br />
guru ,s'au arsu limba §i dintr'aceea el au graft faIcav<br />
sau gangav, pang la moartea luT. Iarg Faraon dacg<br />
vazu a§ea, el au credzut cg Taste un pruncu brudiu,<br />
.i-I sg potoli maniea.'<br />
Sfar§itul acesteT legende ne esplica cauza de ce<br />
s'a scornit. De oare-ce se zice in Biblia, cum cg<br />
Moisi era gangav sau zcibavnic cu limba, a venit apoi<br />
fantasia legendarg i a esplicat cum sg poate, ca Moisi,<br />
care trebula sa. fie desavar§it in toate, sg aibe o lipsg<br />
fireasca.<br />
A§a se §i afla, maT cu acela§i cuvinte deja in Genesis<br />
rabba din secolul at V. 1) apoi in Sefer hala§ar<br />
.i deacolo in a§a numita ,Cronica luT Moisi( cornpilatg<br />
in limba ebraica eel mult in sec X. din legende<br />
mult maT veche, apoT in Jalkut 2) singura deose-<br />
1) Cap. I. li 11.<br />
'j fol 25-a, § 166
320 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
hire ce esista intre aceste redactiunT §i cea roman&<br />
este, ca in redactiunea ebraica, vine ingerul Gabril<br />
§i mama luT Moise, pe care o tindea el catre<br />
galbenT o impinge cAtre tipsia cu carbunT 1). Tot<br />
ma se afla aceasta legend& §i in literatura muhamedana<br />
care a imprumutat-o cuvant din cuvant din<br />
literatura rabinica 2), Din Orient a ajuns in literatura<br />
bizantina §i de o parte in cronica lut Dorotheus<br />
3) §i de aka, in literatura slavoneasca, Textul<br />
slavon publicat de Tihonravov 4) este mult mai desvoltat,<br />
epizodul nostru se afla, acolo indata, la inceput<br />
5) §i se potrive§te maT mult cu redactiunile orientale<br />
decal cu cea roman*, ea.ci §i acolo se pomene§te<br />
de ingerul Gavriil, care impinge maim copilului<br />
catre carbunT.<br />
Ba ce e mai mult : Valaam vrajitorul, de care se<br />
vorbe§te nurnal in redactiunile orientale, Qi care nici<br />
nu se pomene§te cu aceasta ocaziune de Dorotheus,<br />
joaca Si in redact,iunea slavona ace14 rol de sfetnie<br />
at int Farao ca in cele orientale. Ceea ce ne dovedqte,<br />
ca izvorul legend el romane trebue cautat in Hronografitt<br />
slavon si nu in Mineul, de unde e scoasa acea redaetiune<br />
Slavic* publicat* de Tihonravov. Mai aproape de recensiunea<br />
romana, dar foarte prescurtata este variants<br />
5)<br />
Editata latineste de Gaulmin apoi de Gfroerer.<br />
2) Weil: Biblische Legenden der Muselmaenner p. 141-143..<br />
(Hammer) Rosenoel I, p. 88-89.<br />
3) p. 43 urm.<br />
) L. c. I, p. 233-253.<br />
3) P. 235--236.
MOISE 321<br />
din Paleea publicatti de Porfiriev 1) Dar interesant<br />
este, cit aceasta legend& a intrat iti literature<br />
popularti serbeasca, unde se spune ea Constantinopole<br />
a fost zidita de un ficior de Imparat gonit de catre<br />
tatal sau, caruia i a luat asemenea coroana din cap,<br />
si care apoT cand it ispitira, tinse mans la tipsia cu<br />
our si nu la cea cu carbunl 2).<br />
Cu aceeasT ocaziune mai comunicamaci $i un alt epizod<br />
din hronografele noastre, interesant pentru cele<br />
zise mai sus, cand vorbiam de legenda luT Adam si<br />
de toTagul lul Moisi. Precum am vazut mai sus este<br />
izvorul aceleT legende, o apocalipsa greceasca, atribuita<br />
lui Moisi, care spune cum ca fiind el pe muntele<br />
Sinai, vede, ca sa zic asa, intaele intamplarT ale omenireT.<br />
0 reminiscenta de acea legenda s'a pastrat si<br />
in hronografele, si Tata textul relativ la acea legenda 8):<br />
,i in toata vremea acolo In pustie i sa. arata<br />
Arhanghelul Gavriil, $i i spunea, cum as facut Dumnedzau<br />
lumea, de inceput cerTulu si pamtmtul cu toate<br />
podoabele cerestI si pamantesil, si precum facuDumnedzau<br />
pre om, si cum s'au ImulOt in lume oameniT, si<br />
cum all dat Dumnedzau in lume potop, de au Innecat<br />
toate trupurile pre pamant si cum all facut oamenii<br />
turnulu celti de plata sa se sue In cerTu, si cum<br />
s'au dezmeticit $i s'au pierdut limbile ; si pentru oamenu<br />
cei vechl 1-au spus, care cum au fost si cine<br />
call anT au trait; si acolo 1-au spus ingerul cum va sa-1<br />
2) L. c. p. 229-230.<br />
2) F. Massmann : Kaiserehronik vol. 11I. (Anotatinnile) p.<br />
870-871.<br />
3) Fol. 24 b<br />
Gaster, lit. pop. rom. 21
322<br />
LITE<strong>RA</strong>TURk POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
dea Dumnedzau tarie, ss stoats pre noroduld lui Izrail<br />
de la Eghipet, si cum va lua pravila de la DumnedzAu<br />
si va asculta pre dansul toatA semintiea jidoveasca.<br />
Si-T arats ingerul tocmealile ceriului, si stihiile si<br />
tocmala stealelor si numarul si alts toga intelepclunea.`<br />
Credem de prisos a mai demonstra pe larg originea<br />
orientall a acestei legende, care se poate considera ca<br />
embrionul apocalipsului; numai atata observAm, es<br />
legendele rabinice pomenesc des de vederea profetia<br />
a lui Moise, atat a lucrurilor viitoare, eat si a lucrurilor<br />
trpcute ce le a vazut el, cand era in cer sa<br />
priimeasca tablele legei.<br />
Pomenim acuma de manna sau de painea cereasca<br />
care dupl legenda : tine ce poftiea la inima sa, or<br />
ce fetfu de bucate sau bauturl asa sl facea in gura<br />
lull. 1). Mai pe larg despre aceasta legenda., care<br />
precum cred, a influentat chiar legenda medio-evall<br />
a st-lui Graal, am tractat in Germania lui Bartsch 2).<br />
0 altA legenda 3) spune, ca Moise s'a rugat de<br />
D-zeu sa vaza fata lui, ceea ce D-zeu nu-I ingadui,<br />
dar mime lumina lui o vitzu :<br />
,Iara Moisi de frica lumina s'au apucat de o piatrA<br />
din muntele Sinaei gi<br />
sA topi piatra ca tiara, si<br />
s'au varat Moisi in piatra, de i sa cunoaste locul<br />
tiposul Ong asta-zi.'<br />
PAnA acuma n'am dat de izvorul acestei legende,<br />
care poate ca'sI a.luat nastere din cuvintele biblice :<br />
Hrahografal fol. 29-b.<br />
1) Germania, Boris noua an XIII. (XXV) 1880 pag. 288-289.<br />
1) Hronogr. fol. 32-a.
MOISE 323<br />
Exod. 33, 22: ,si va fi, cand va trece marirea mea te<br />
vdu acoperi cu mana mea, te voiu pune in spartura<br />
acelel stand, Si te volu acoperi cu mana mea pane<br />
ce voin trece,. 0 legends talmudica spune, ca acea<br />
spgrtura a fost pesterea, unde mal pe urma s'a adapostit<br />
proorocul Ilie, O. unde asemenea a vkzut pe<br />
D-zeu trecand in vantul cel lin. Legenda mai adauga<br />
ca acea crapatura, in stand, era cat un ac, cad altmintrelea<br />
nicl Moise nisi Ilie n'ar fi putut sA stea acolo<br />
de lumina cea mare.
SOLOMON<br />
Trecand peste epizoduri mai micT *i de putind valoare,<br />
precum precisarea fie-careT pietre din Efud, ca.ruia<br />
din triburi corespundea §i ce proprietatl avea fiecare<br />
piatra, tratatA pe scurt in Hronograf 1) §i allele,<br />
ajungem de o data la. Solomon, eroul until ciclu insemnat<br />
de povegtI§i legende, carT au influentat in gradul<br />
cel mar inalt, atat Orientul cat §i Occidentul. Cad<br />
Biblia inzestrand pe Solomon cu toate darurile spiritulul<br />
§i ale trupuluT, a dat putere fantazieT de a se desvolta<br />
li de a descrie mArirea §i intelepciunea luT Solomon.<br />
Ast-fel a ajuns viata luT Solomon sä fie, ca o<br />
cercevea, care coprinde in sine un §ir indelungat de<br />
istoril §i pove§tI, adesea orT de origins cu totul straina,<br />
cars s'ail grupat §i cristalisat in jurul acestuT punct fix.<br />
Prof. Vesselovsky din Petersburg a dedicat acestul §ir<br />
de legende o carte specialA fundamentals, in care analiseaza<br />
fie-care din aceste pove§t1, arata originea lor,<br />
amestecarea cu pove01 de origine deosebite, apol le<br />
1) Fol. 34.
SOLOMON<br />
325<br />
urmare§te In cllatoria for prin Europa, aratand §i mijlocitoril<br />
cart ad contribuit mat mult la raspandirea §i<br />
schimbarea for 1).<br />
Not in literatura roman nu poseda.m mat 'lid una<br />
afara de aceea ce o vom cita imediat mat pe larg<br />
din pove§tile din cercul solomonic, luate de a dreptul<br />
de aci, adicd atribuita lui Solomon, ci In mare parte au<br />
ajuns la not deja sub o forma schimbata §i anonima,<br />
sad atribuita cu totul altuia. .4a am vorbit In partea<br />
Antala de o carte de provenienla solomonica, §i am revenit<br />
asupra acesteT call §i In partea a doua, pentru<br />
a reveni acuma §i de a treia oath la dansa adica : de<br />
Viata lta Bertoldo, care a ajuns la not sub forma greceascA<br />
i italiana. Am mat vorbit cu ocaziunea ,Isopie!'<br />
i a hil ,Archir §i Anadam` de originea solomomonica<br />
a legendeT zidireT orapluT In aer, care §i-a<br />
luat na0ere din legenda, cum ca Solomon sbura<br />
prin aer de la Ierusalim la Damasc , dus de un<br />
duh care i era supus. Din acel duh s'a fAcut apoT In<br />
legendele rabinice §i musulmane un covor, apoT sub<br />
forma. mat real, o lad trasel de vulturl, In sfaqit<br />
chiar un cal sburator ; care toate precum am vazut<br />
ad intrat in basme §i joaca acolo un rol insemnat. 2)<br />
Alta poveste de origine solomonicA destinata de a<br />
arAta pAtrunderea §i tntelepclunea KIT Solomon, am<br />
tractat-o de asemenea la locul et, vorbind de povestea<br />
,feciorul moftenitor` 3) Pe care Solomon 11 recunoscu<br />
1) A. N. Veselovsky, SlavianskiTa skazanila o Solomon" i Ilito.,<br />
vrase i zapadnyialegendy o Moron% i Marline. St. Petresburg 1872.<br />
3) mat sus pag. 110 113.<br />
8) T. mat sus pag. 151 153.
326 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA.<br />
ca adevarat fid, dintre multl frail, ce pretind Impreund.<br />
cu dansul mostenirea tatalul lor.<br />
Am putea mad. nenumarat sirul citatelor, deed am<br />
voi sa culegem aci toate urmele legendelor solomonice<br />
In literatura popular/ romans. cea scrisa si cea nescrisa.<br />
Intr'un studiu special vom reveni mai cu seam/<br />
asupra ,erbei fiarelor' care se bucurd de o reputetiune<br />
foarte mare in credintele populare, si care, precum<br />
o vom demonstra, nu este alt-ceva de cat legenda<br />
solomonicd despre Actmir.<br />
Afar/ de aceste urme sporadice si indirecte avem<br />
Insa in hronografele noastre 9 legends, nu mal putin<br />
important/, atribuita de a dreptu luT Solomon, adica<br />
legenda despre regina Sava, nascutd, din povestea BiblieT<br />
1) cd. regina Sabel' a venit la Solomon si a recunoscut<br />
intelepcTunea luT cea tuella. Legenda, din partea<br />
el, a irnpodobit !ma foartemult venirea reginel Sava<br />
si a addogat si intrebari istete ale el' la earl rdspunde<br />
Solomon, si ast-fel ea recunoaste agerimea mintil sale.<br />
Iafa cum ne-o povestesc hronografele romane '):<br />
,Asijderea era o imparateasa anume Sava, ce se<br />
dzicea elineaste ,Sivila ' impArdteasa mare de la marginea<br />
pamantulul, unde Taste aurul cel stump ce sä<br />
chiamd. Sufir. yS. data au audzit de atAta intalepciune<br />
a lui Solomon, s'au sculat cu multa aveare, tot de our<br />
scumpt, si de pietri cToplite, si de dulcetT scumpe si<br />
au purees cu puteare mare si au vinit la Ierusalim si<br />
1) T. Regum. c. 10. v. 1-10.<br />
1) foi 49 b-50 a
SOLOMON 327<br />
adunandu-se cu Solomon imptirat, Incepura a vorovi<br />
tot de intalepciune si pilde adanci ; si cate talcuri Pau<br />
intrebat Sivila imparateasa, toate cu tocmeala intalepciunil<br />
i le -an raspuns prea intaleptul Solomon. Si<br />
sä aline. inima Sivilii despre toate luerurile, cate an<br />
intrebat- pre Solomon, pentru a si Sivila era Mtg.liapta,<br />
atata cat si alts imparati de pe la marginea pamantului<br />
trimitea de intreba sfat si Invatatura de la<br />
dansa. Iara Sivila dace audzi area vadzu ca nu poate<br />
prinde intru nemic inaintea lui Solomon, Inca l'au mai<br />
ispitit o data sa si mai vadza ; adusti cu sine feate curate<br />
tinere si copii tineri de potriva cu featele, §i porunci<br />
imparateasa de le ratedzara parul tuturor intr'un<br />
chip §i copiilor §i featelor, §i i imbracara tot intr'un<br />
port si-T adusara inaintea imparatului, §i a tot<br />
sinatul, si dzise Sivila : imparate ! voirt sa'rai spui, dentre<br />
acesti copii, cari sant feti si carisint feate? Iar Solomon,<br />
mult s'au mirat de aciasta i dzasa de le dea-<br />
dara apa. pre mani, sa sa speale inaintea imparatului ;<br />
pi spalandu-sa, in locpricepu imparatul Solomon, cari<br />
sant feti si care sint feate, ea fetii sä spala pre mani<br />
§i pre obraz apasat si tare,. Tar featile sa spala<br />
§i smearin.<br />
.Si dzisA Solomon de -T aleasra deosabi si trimisara<br />
de-T cereal* si<br />
fu adevarat cuvantul lui Solomon inparat<br />
; pentru care mult s'au mirat Sivila inparateasa,<br />
si an dzis intru audzul tuturor: mai multe vadzuiu<br />
cu ochiT mieT, decat audziu cu urechile meale pentru<br />
Solomon inparatul.'<br />
Isvorul cel mai vechiu acestet legende este Comentariul<br />
agadic scris la cartea Esterel cel mult in sec. V. in
328 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
limba aramea. Legenda romana Insa este prescurtata<br />
; cAcT IT lipseste la Inceput povestirea cum a times<br />
imparatul Solomon o pasere, ea sol la regina Sava<br />
si apol cum a primit-o imparatul Solomon, sezand<br />
intr'un palat de sticla , intoemaT precum se afla in literatura<br />
muhamedanA, Incepand de la insusi Coranul,<br />
Si apoT In literatura slavona Tot asa lipseste si o sum<br />
de cimiliturl si ispite can sant enumerate in acele literaturT.<br />
Ceea ce priveste ins& acea intrebare, ea se maT<br />
afla in Midras Mile 1) si la Glycas in Analele partea<br />
II-a ed. Bonn p. 343 2).<br />
In rencenziunea slavona publicata de;Tihonravov ea<br />
se gaseste de asemenea 3) dar diferita de testul roman<br />
si de cele grecest1 $i ebraice. Vesselovsky in cartea<br />
sa a cules amandoue rencenziunT slavice si le a tratat<br />
acolo 4) insa Area pe scurt. In launtrul cartii a observat<br />
ins, foarte bine legAtura ce esistA, intre aceste<br />
intrebari istete si alte de felul acesta din literatura<br />
populara universalA, In special din cea slavica.<br />
Fara indoiala a intrat de aci in Viafa lui Esop, unde<br />
Esop a luat locul imparatesel Sava si se intreaba cu<br />
filosofiT eghiptenT, maT aceleasT intrebArT, pe care IT gasim<br />
in literatura solomonica.<br />
De alts parte maT atragem atentiunea si asupra<br />
basmulul : ,Zefirinu eel frumosc din colectiunea luT<br />
i) Ialcut II fol. 161 d § 1085.<br />
1) Fabricins, cod. pseudepigr.Vet. T. I p. 1031 turn.<br />
3) Vol. I p. 271 272.<br />
4) P. 347-350.
SOLOMON 329<br />
Arsenie 1) care se pare ca nu este alt ceva, de cat Ins AsT<br />
legendele solomonice reduse la o singurd poveste. Mal<br />
multe din elementele caracteristice acestul ciclu se<br />
regasesc in acel basm; se intelege, schimbate si schinomosite<br />
in cat devine adesea greu a le regasi prototipul<br />
; cad nu este un product omogen, ci precum se<br />
poate des observa, si mal cu seams la basm e, este<br />
rezultatul contopirel a mai multor elemente luate din<br />
diferite<br />
pint.<br />
Elementele ce par a sta in legatura cu legendele<br />
solomonice sant urmatoarele<br />
,Rosu Imparat, trimete soil la Verde ImpArat cu porunca<br />
sa ghiceasca, care din eel treTviteT adusT e mai<br />
mare, care e mijlociu §i care e mar mic. Acestl vit,eI<br />
semeina unu cu altul ca parc'ar fi unul. Fata imparatului<br />
spune lui Zefirin, care se afla in temni0., ce näpaste<br />
a cazut asupra lot. Zefirin Insa o sfatueste sa<br />
faca trel gramezT: una de grau, una de orz si una de<br />
mein, si sa vaza, care vitel va merge la grail, acela e<br />
mal mare, care se va duce la orz este cel mijlociu si<br />
care se va duce la meld e cel mal mic. Asa facu<br />
RO§U imparat si s'a gasit ca a zis adevarat.4<br />
Se vede clar ca nu este alt-ceva decat intrebarea imparateseI<br />
Sava, cu deosebireanumal, ca in loc de oameni<br />
s'au pus vitel, si in loc de distingerea secsulul e vorba<br />
de distingerea varstei ; IntocmaI ca intr'un basm unguresc,<br />
2) unde insa treT cal albi au luat locul viteilor din<br />
1) Vol II p. 31 urm.<br />
I) Stier. Ungarieche Marchen and Sagen. Berlin 1850 No. 2.
33Q LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong>. POPITLA<strong>RA</strong>. ROMANI<br />
basmul roman. Intr'un basm buddhistic-tibetan 1) trimete<br />
un imparat la o fate done epe, care se asemeneal<br />
intocmal, ca sa spue care din ele e muma §i care e<br />
manzul Fata foarte isteata, le da de mancare si recu-,<br />
noaste pe aceea ca muma, care dedea fanul cel maT bun,<br />
cu botul eT, in partea celel alte epe Aceeasi fate recunoaste<br />
secsul a doT serpT, punandu-T in lane.. varpele<br />
barbatesc se tot svarcolea pe lama fail a se putea<br />
linisti, pe cand sarpele femeesc se incolaceste si<br />
se culca pe lane.. A treea ispita trimisa de dare impanatal<br />
este, -sa spue care este capul si care este radacina<br />
until toiag legal de gros din toate partile. Fata pune<br />
bastonul in apa §i partea de catra radacina se cufunda.<br />
mai mult, pecand partea de catra varf se ridica<br />
ceva mai sus.<br />
IntocmaT a§a este §i Intrebarea a doua in basmul roman;<br />
aci recunoaste Verde imparat, dupa sfatul dat de<br />
catre Zefirin feteT de imparat, printr'aceea, ca, el arunca<br />
toiagul in aer, si pe care varf cade acela este<br />
varful mai spre radicina. Diferenta, intr'acestea precum<br />
se vede este numal, ca, acolo se face proba in apa, §i<br />
aci in aer, si ca in legenda tibetana s'au schimbat rolurile<br />
: locul imparatuluT Solomon l'a luat o fate isteata,<br />
qi locul imparatesei Sava l'a luat un imparat.<br />
Tot a§a se povesteste §i in basmul unguresc.<br />
Pans, aci se potriveste §i basmul roman din colectia<br />
fraiilor Schott, intitulat : ,Albu imparat §i Ro§u imparat'.<br />
2)<br />
1) Dsanglun, edit. tibetan qi german de Schmidt c. 23 p. 190<br />
191.<br />
2) No. 9 pag. 125-135.
SOLOMON 331<br />
Trecem acuma peste epizodul, ea vine o sggeata aruncata<br />
de la Rosu imparat, pe care era scris sa o intoarcl<br />
tot asa de lute precum a venit, ceea ce si face<br />
Zefirin.<br />
Tot asa trecem si peste cAlatoria lul Zefirin la Ros<br />
imparat, care era insotit de doT tovarasi asemenea cu<br />
dansul; acolo dovedeste el Tara*" patrunderea intelepciund<br />
sale, si se apropie de legenda lui Hamlet. NoT<br />
am tractat acest epizod in alts parte 1) mai pe larg.<br />
,Fiind acolo la Rosu imparat mArturiseste Zefirim<br />
el el a intors sAgeata cu atata putere, incAt a palms<br />
chiar zidul palatulul si era aproape sal raneasca pe<br />
imparatul ins* Imparatul supArat, pregateste o eapa,<br />
ca sal traga intr'Ansa. Zefirin ins, trimisese carte<br />
la Verde impArat, ca sal trimeat,a ostirea inteajutor si<br />
ea s5, fie imbrAcata in treffeluri de porturi; o parte A, fie<br />
frnbrAcatA in haine rofil, a doua in haine negre §i a<br />
treea in haine albe<br />
Dupa aceea fu Zefirin dus la ieapA; In acelasi moment<br />
se vazu venind ostirea lul Verde imparat, cea<br />
imbracata in rofi21 §i tot poporul Incepu a arata armata<br />
ce inainta. Zefirin ins& zise: popor nesocotit! nu<br />
veil ca focul te-a cuprins. DupA aceea veni cea imbrAcatA<br />
in negre, si Tarasi zise : nu vedeci ca intatu a<br />
fost foc si acuma carbuni. TrecAnd si aceasta se ivi<br />
cea imbracatA in alb §'atunci iarasi zise : ali vazut focul,<br />
carbunil lul s'acuma cenusa.<br />
,Ast -fel surprins de armata lul Verde imparat e ba-<br />
1) Anuar pentru Israelitl an V. pag.
332 tITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
tut Rosu imparatu i Zefirin se Intoarce cu isbanda<br />
acasa,.<br />
Acest epizod, care se afla sub forma de basm §i la<br />
Sethi unde se numeste Zefirin de a dreptu Solomon,<br />
corespunde unel din cele mai importante legende<br />
solomonice din ciclul slavonesc. Este legenda lui Solomon<br />
fi Chitovras, care dupa aceea a ajuns povestea<br />
tarului Solomon fi Por. Aci se spune, cum ca. Chitovras<br />
respective Por a venit de a rapit femeealui Solomon<br />
si a dus-o in tara lui. Solomon se is dupa, dansil si porunceste<br />
ostirea sa, sa vie acolo si sa se ascunza nu<br />
departe de oral.<br />
,In oras, vine la palat si este imediat recunoscut de<br />
catre Imparateasa nevastaluT, care apucandu-1, it pune<br />
intr'o ladA pe care se aseaza. and vine imparatul<br />
Por, ea it arata §i 'T spune sa omoara indata pe Solomon,<br />
cad altmintrelea 11 va Inv la prin Intelepciunea<br />
sa. Dar imparatul Solomon u zice, sa nu uite, cA si<br />
el a fost un imparat mare si de aceea se roaga sA-1<br />
omoara pe spanzuratoare. Ducandu'l la spanzuratoare<br />
si suindu-se pe seal* buciumeaza. Solomon o data si<br />
partea ostireT cea imbracata in alb se arata. Imparatul<br />
Por vazand-o Intreba pe Solomon : ce este ?<br />
Solomon raspunde: ,sant ingeri, ce vin sa'ml Ta sufletul.'<br />
La al doilea sunet se iveste oftirea imbrdeatel<br />
in roq §i Intreband Por Tarasi : tine este, IT raspunde<br />
Solomon: sant ingeril ce vin sa'ml Ta sufletul. Iar cand<br />
se arata partea ostirei imbreicatei in negru, zice Solomon<br />
: ,astia sant diavoli ce vin sa 'ti Ta sufletul tau.'<br />
ySi<br />
in momentul acela napadeste ostirea WI Solomon<br />
peste toil ce steteau acolo, sa vaza spanzurarea im-
SOLOMON 333<br />
paratului Solomon, §i in locul acestuia se spanzura<br />
Por impreuna, cu nevasta cea necredincioasa a imparatulul<br />
Solomon.<br />
Veselovsky a cercetat in mod eminent aceast, le-<br />
gend. in toata intinderea eT, aratand atat forma mar<br />
veche, cat qi trecerea eT in bylinele ruse0, adica in<br />
cantecele epice populare, ce mai. Wiese pan, azi in<br />
gura poporulul rusesc. Dupe Veselovsky s'a ocupat §i<br />
Iagic' 2) cu aceeml tema, aratand de asemenea trecerea<br />
el din literatura scrisa in cea nescrisa. Dar originea<br />
imediata a acestel legend, a ramas pane, azi nedeslu§ita.<br />
EsisteMa eT in literatura romans, ce am demonstrat-o<br />
noT acuma, vorbWe pentru presupunerea<br />
ltd Iagic' de a cauta gi<br />
pentru aceasta legend, aceem!<br />
origine byzantino-slavd, pre care o au toate cele alte<br />
legende solomonice. Dace am dovedi, ca aceasta legend<br />
se ad in manuscriptul slavo-bulgar din sec.<br />
XVXVI al Archive! Statulu! din Bucureqtl , descris<br />
pe scurt de d-nu Hasdeu, atunci §i aceasta origine ar<br />
fi dovedita, cad ceea ce lipse§te pans acuma, este esistent,a<br />
aceste! legende intr'un manuscript provenind<br />
de la Slavi! de Sud de la Bulgaril sau Serbil, dar din<br />
nefericire este d. Hasdeu prea laconic in descrierea<br />
acestu! ,sbornicl No. 9 §i. 10 din acel manuscript sant<br />
ast-fel intitulate de d-nu Hasdeu: No. 9 ,cuvant despre<br />
imelepciunea 161 Solomon §i despre nevastalui.4No. 10:<br />
,altd legenda sub acela$ titlu,t 8) §i ma nu ne putem<br />
pronur0 cu absolutA siguraniA, despre coprinsul lor.<br />
1)1. c. p. 220-244.<br />
a) Arehiv fur slay. Philologie L 103-118.<br />
8) Cuv. den liatr. II. p. 152.
334 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Partea intaiu din recenziunea slavica, spune cum<br />
cl Solomon la de nevasta pe fata lui Volotoman sau<br />
Votoloman, si aceasta este rapita de Por Solomon se<br />
Ta dups dansa; ajungand in Zara imparatului Por, se<br />
bags ca bucdtar in casa Imparatului. Duca gustul bucatelor,<br />
11 recunoaste nevasta la Cat priveste aceasta<br />
parte cred ca pot arata oaresi-cum originea et orientall.<br />
Legenda talmudica despre Solomon, ne spune, ca<br />
Asmodeu l'ar fi ademenit sa-1 Incredinteze inelul sau<br />
cel cu numele lu! D-zeu si capatand ast-fel toata puterea<br />
lul Solomon, l'ar fi aruncat drum de trei sute de<br />
mile departe de lerusalim. In stare de cersetor ajunge<br />
In fine Solomon Tar la lerusalim si din pronia D-zeiasca<br />
regb.seste intr'un peste, inelul sau cel minunat red.pAtand<br />
ast-fel si puterea sa.<br />
Pe langa aceasta legends, care a dat nastere la<br />
intala legends a lul Solomon si Chitovras, si pe care<br />
o cunoaste si Veselovsky maT esista si o alts mai<br />
romantica1), care insa, precum se vede, a ramas tuturor<br />
necunoscuta.<br />
Aceasta variants suns :<br />
,Dupa ce a fost aruncat Solomon cale de trei sute de<br />
mile departe de lerusalim, umbla el cersand din loc In<br />
locIn curs de treT anT, pans cand se milostivi Domnul<br />
de dansul si '1 aduse la orasul de resedinta a imparatului<br />
Amoni(ilor. Stand acolo in mijlocul ulitei, 11 intampina<br />
bucatarul Imparatului, si-1 bags la curtea im-<br />
1) Emec hamelech ed. Amsterdam 1648 fol. 14 d 15 a qi<br />
Jellinek : Beth-hamidrasch II, p. 86-87. No. XIL
SOLOMON 335<br />
parAteasca ca ajutor la bucdtdrie. 0 datA gati Solomon<br />
singur toate bucatele si cand it gusta imparatul<br />
it placura inteatata, In cat goni pe bucatarul eel<br />
vechTu si-1 puse pe dansu bucatar.<br />
,Fata impAratulut de la Amon, anume Naama, vazAnd<br />
o datA pe noul bucatar, se indragi . inteatata<br />
dupA dansul, inat spuse mumet sale, ca. ar voi sA se<br />
marite cu dansul. Mama el, imparateasa, o defAlma<br />
si o certA zicand, cum ar putea ea sl Ta un bucatar,<br />
pe and o peteau domnt si hoed? Fata insa nu se<br />
'Asa si muma a fost nevoita sA spue toate Imparatului.<br />
Cum auzi imparatul de aceasta se manic foc, si voi<br />
sA-I omoare pe amandot. D-zeu insA nu o ingadui, si<br />
imparatul se indurA de et si porunci numat sa-i. duck<br />
In pustie, acolo sl moara de foame. Solomon cu nevasta<br />
lul umblarA prin pustie, panA cand ajunsera la<br />
un oras Mug malul marl Acolo se duse Solomon si<br />
cumpara un peste de la pescari si '1 duse acasa nevestet<br />
sale sA-i 'I gateascA. and ea deschisa peqtele, ce<br />
sl veil! inelul cel minunat, pe care era spat numele<br />
taumaturgic (ctudotvoret) al lut D-zeu, si pe care '1<br />
aruncase Asmodeu in mare. Cu acest inel se intoarse<br />
Solomon la Ierusalim si lua Tar locul pe tronul saa, gonind<br />
pe Asmodeu. Apot trimese de chieml pe imparatul<br />
de la Amon si '1 intrebil: cum a putut el osandi<br />
la moarte pe dot nevinovatt ? ImpAratul de la Amon<br />
raspunse ca nu IT a omorat, ci i a times in pustie.<br />
Atunci i se facu Solomon cunoscut, pe care nu '1 recunoscuse<br />
mat Inainte, si i arata si fata luT, acuma<br />
imparAteasl in Ierusalim.c<br />
Unele trAsurt si pe Mug aceasta numele Voloto-
336 LITER1TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
man sau Votoloman ne arata. inraurirea acesteT legende<br />
asupra celei slavice ; Votoloman sau Volotoman<br />
s'ar putea lesne esplica prin cuvintele : Baal-Amon<br />
sau Vaal-Amon, adica: stApanul, Domnul Amonitilor,<br />
ceea ce §i era dupa legenda, tatal nevestei lui Solomon.<br />
In alte detaliuri nu intram, de oare ce intregul<br />
acest epizod nu ne intereseaza de cat indirect acuma,<br />
cand e vorba de literatura popular, romancl; n'am<br />
crezut insA de cuviir41 a trece cu totul cu tacere<br />
peste dansul, cad oil cum, lumineaza un punct obscur<br />
in istoria legendelor byzantino-slave, §i ast-fel istoria<br />
legendelor romane.<br />
Pentru a sfar§i cu legendele solomonice mai citam<br />
and, un pasagiu din hronografele ') noastre important<br />
din punctul de vedere al originei legendare, ale<br />
carcilor de noroc §i ale carfilor ghicitoare romane.<br />
,Si au aflat (Solomon) firea a tot ce Taste in lume,<br />
a oamenilor, a dobitoacelor, a pasirilor, a gadinilor, a<br />
peOlor, a erbilor, a jivinilor §i a cafe §tim ca santa<br />
in lume pe supt ceriu qi pre pamanta, §i in ape, toate<br />
cu intalepcIunea sa le au aflat, care intalepciune i era<br />
data de la DumnedzAu.<br />
,A§ijderea §i planitele §i crangurile §i toe , tocmala<br />
ceriului §i de suptil cerlu §tiea §i cum va lega pre Diavoli,<br />
ei cuni 11 va chema pe numele lord §i toate vrAjile.<br />
A§ijderea toate lIacurile si toate doftoriile si<br />
toate<br />
erbile care de ce Rae era. Toate acestea le au cunoscut<br />
Solomon, cu ina.lepclunea sa, §i de la Solomon au<br />
fost apucat filosofii elene§ti doftorii. i cu aceale erbi<br />
') Me. No. 10 fol. 43 b.
SOLOMON 337<br />
si leacuri ce aratase Solomon sä tamaduea tot! oamenil<br />
din toate boalele. Ca de loviea boala pe arr'un om,<br />
el O. si lecuea cu aceale erbi ce le dedeasa scrisoare<br />
Solomon, cat de o vreame maT uitasa oameniT a sa inchina<br />
luT Dumnedzau si a se ruga pentru boale, pana<br />
statu imparat Iezechie, si vazand ca au parasit oamenii<br />
a sa inchina si a sa ruga lui Dumnedzitu pentru boale,<br />
au trimis de au stransil toate carOle acealea si le an<br />
aruncat in foc de an arsfi; Si Inca dentru acealea in-<br />
valaturT a luT Solomon sant doftoriT pana astadzY<br />
Izvorul acesteT legende despre stiinta medicala a luT<br />
Solomon, este Talmudul,), care de asemenea it face<br />
autorul unel carp* de doftoriT, abrogata si arse dupe aceea<br />
de imparatul Iezechie, din aceleasi motive, precum<br />
spune recenziunea romana. Tot asa se spune si de catra<br />
autoril grecT, adunat,T de Fabricius 2), si astfel a ajuns<br />
si in Hamartolos slovenesc ; aci insa cam scurtat, dar<br />
in fond este aceeasT legenda 3).<br />
Pentru a doua oarA si maT pre scurt se repeta aceasta<br />
legenda despre arderea cartilor solomonice de doftoriT,<br />
de catre insasi hronograful nostru, cand vorbeste<br />
de imparatia luT Iezechie. 4)<br />
In legatura cu ciclul legendelor solomonice, dar Intr'o<br />
legatura deja maT departata, sta legenda din Paliia romana,<br />
pe care am numit-o : Proorocirea Savilei.<br />
Paralel cu proorocirile sibyline pe cari se bizulau<br />
1) Tractat Pesachim fol. 56 a. Berachoth fol. 10 b.<br />
5) Cod. pseudepigr. V. T. I. p. 1043-1045 II, 176.<br />
3) Porfiriev 1. c. p. 261.<br />
4) fol. 60 a.<br />
Gutter, lit. pop, rom. 22<br />
'
338 LITE<strong>RA</strong>TIIItA POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
paganiT, §i sub inraurirea for s'au scornit de timpuriu<br />
§i de catre EvreT §i Cre§tinT ast-fel de proorocirT, ca sa<br />
arate, ca ,i la dan§iT afara de prooroci au prevazut §i<br />
proorocite lucrurile viitoare. Numarul Sibylelor Intocmai<br />
ca la pagani merge din ce in ce crescand, incat a<br />
ajuns pans la zece. Una dintr'aceste, §i cea mai vestita<br />
este Sibyla aceea, care dupa legenda a venitla imparatul<br />
Solomon §i mezandu-se pe lemnul crucel a proorocit<br />
venirea MantuitoruluT. Aceasta Sibil1 nu este<br />
alt cineva , decat insa§1 regina Sava, care precum<br />
zice Hronograful nostru: ,se dzicea elinea§te Sivila.`<br />
Intr'un studiu deosebit 1) am cercetat mai de aproape<br />
variantele §i desvoltarile acesteT legende, cum a ajuns<br />
regina Sava A. fie Sibyla cartilor Sibyline germane<br />
§i occidentale.<br />
Savila insa cu care avem noT acuma a face, este o<br />
desvoltare mai departata acestel legende originale,<br />
§i se gase§te,precat tim pana acuma, in forma aceasta<br />
num! la BulgarT, de unde a publicat-o §i a studiat-o<br />
foarte pe larg prof. Vesselovsky cu eruditiunea luT cea<br />
profunda. 9 Textul roman, care se afla in ,Paliie<br />
imediat dupa legenda lemnuluT CruceT, ne spune ca.<br />
Savila aceasta era fata imparatulni David, nascuta intr'un<br />
mod foarte ciudat. Ea ajunge imparateasa. Intr'o<br />
noapte vad BoTarileT din tara ,Ugorescu( noue sori ce<br />
se ridica pe cer, fie care avand o forma §i o lumina deosebita.<br />
Savila be talcue§te acest vis, zicand ca acele<br />
I) Germania ed. Bartsch. Nona eerie XIII (XXV) 1880 pag.<br />
290 294.<br />
I) Jurnal. minister. narod. prosy. vol. CLXXXIII p. 241-288.
SOLOMON 339<br />
noue sorT, insemneazd noue popoare, ce vor st Apani lumea,<br />
intre cari enumerd $i pe Franca §i pe Ta'taril §i<br />
ajunge cu povestirea panel la judecata cea de pre urml.<br />
Nu'mT aduc insd aminte dacd ci acea trasurd caracteristicd,<br />
cum a a avut un picior de gascd, care leagd<br />
legenda SibileT cu alte legende occidentale, se afla<br />
i in recenziunea roma* cad: atuncT identitatea acesteT<br />
din urmA, cu cea bulgard ar fi perfectd. Manuscriptul<br />
roman, precum am spus'o deja, ne este acuma<br />
Inaccesibil.<br />
Cat priveste nasterea cTudata a Sivilei a adus Veselovsky<br />
1) o paraleld din Mahabharata §i alta celticd,<br />
la care mai adaugam legenda ebraicd despre nasterea<br />
luT Pseudo-Sirah, din fata proorocului Jeremia,<br />
relatatd in cartea : Alfabetum Ps.-udo-siracidieum. 2)<br />
De alta parte a observat Vesselovsky foarte bine<br />
el acel vis cu noue sorT se regdseste si in tdlcul<br />
oraculelor Sibyline, atrihuit luT Beda invdiatuluT preot<br />
anglosaxon din secol. VIIVIII. (-I- 735), ceea ce dovedecte<br />
un prototip mai vechiu pentru aceastd parte<br />
alegendel, de unde au luat-o de o parte (Bulgaril)Slavil,<br />
de aka parte a pdtruns §i in Occident.<br />
.....0000.11.<br />
1) 1. c. p. 254.<br />
1) Alfabetum siracidis a. M Steinschneider Berlin 1858 fol.<br />
16b 17b intocmai dupii ed. Venet. 1644.
DA<strong>RA</strong>MAREA IERUSALIMULUI<br />
SI LEGENDA PROOROCULUI IEREMIA<br />
Evenimentul cel maT important dupa moartea lul Solomon<br />
din istoria intreaga. a vechiulul Testament este<br />
Para indoiala: robirea poporuluT Evreu, si daramarea.<br />
lerusalimulul.<br />
Alte legende intermediare, pe care ne multumim a<br />
le pomeni numaI, sant d. e : nasterea celor treT coconT<br />
Anania, Azaria si Misael, call au fost frail gemenT, flu<br />
luT Iezechie imparat, care a murit in acelasi teas cand<br />
el s'au nascut. 1) Alta legenda este apol pocainta imparatuluI<br />
Manase, 2) pe care '1 duse Imparatul Merodeh<br />
la Ninive sil puce intr'un bou de aroma, ca sa se<br />
friga. inteansul. Atuncea ,IsT aduse aminte Manase de<br />
Dumnezeul cel adevitrat si se ruga cu lacrAmi ferbintl<br />
sal scape. Dumnezeu it auzi sil slobozi de acolo, ducandu-1<br />
intr'o clip, la Ierusalim. De atuncea a fost<br />
Manase smerit si evlavios.<br />
i)<br />
1)<br />
Fol. 60a.<br />
Fol. 62a.
DA.<strong>RA</strong>MAREA IERUSALIMULIII<br />
Originea acesteI legende se OA in literatura ebraica..<br />
1)<br />
Daramarea Ierusalimului Si rolul ce joaca proorocul<br />
Ieremia a dat nastere la o legendl apocrifa, care se<br />
alla in &nig redacVunl, mal identice in literatura ron:Cana.<br />
Antall este recenziunea Hronografulul 2) care ne<br />
spune:<br />
,gaud se apropia vremea hotaratA de Dumnezeu, ca<br />
lerusalimul sti. fie darAmat, era si proorocul Ieremia<br />
acolo i plangea daramarea orasului si stricarea Sionului.<br />
Imparatul Sedechie mai intaiti fl puse intr'o<br />
groapl, unde era oamenI morti, dar Dumnezeu it slobozise<br />
de acolo ; cu toate acestea nu asculta Sedechie<br />
de cuvintele lui Ieremia. Atund zise Dumnezeu 1uT Ieremia,<br />
sa iasa. afara din Ierusalim, impreuna cu Varuh<br />
cu Avimeleh inainte ce vine puterea Haldeilor. Dar<br />
Ieremia zise : oare sA se laude Haldeii, ca ei all luat<br />
cu puterea for orasul Ierusalim, ci mai bine sa '1 potopeascA<br />
Dumnezeu singur. Si Dumnezeu ii zise, el<br />
pAnA nu va deschide Dumnezeu portile, el nu vor putea<br />
infra. Inteadevar, and fu in vase ceasuri de diminea0.,<br />
auzi Ieremia sitaruh glas mare de bucium<br />
si vazura. angerii ce coborad din cer, cu facliI aprinse<br />
si ei se pusera pe zidurile cetap. Atunci intreba Iereraja<br />
pe Dumnezeu, ce sA face ea odoarele 6i<br />
vesmintele<br />
sfantului Sion? si Dumnezeu u zise, sl be dea pe<br />
1) Pesikta de B. Cahane ed. Buber fol 162 -b i literature, molt)<br />
No. 106-107.<br />
9) Fol. 65 b 69.
42<br />
LITR<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMAN'<br />
toate in pamant §i sA zicA: ,ascultA peminte de cuvantul<br />
WI Dumnedzau, celur ce to -au a§Adzat preste<br />
ape, act fie aminte qi sl paza.tr aceaste odoare Si<br />
ve§mAnte Tara cheile bisericel, le aruncl spre soare,<br />
dupe, porunca Domnulu!, §i zise : ,s1 le ear ta soare<br />
asupra ta, aceaste cher, i foarte sA-ti fie aminte pan&<br />
cAnd to va intreba Dumnedzau pentru dansale.<br />
,Apor se ruga Ieremia la D-zeu pentru Avimeleh,<br />
care l'a scos din groapa i l'a mantuit de moarte, §i<br />
n'ar urea Ieremia sl vaza el peirea lerusalimulu!, el e<br />
om foarte fricos. i D-zeu ii zise al trimeala cu a<br />
co§nit,A la via Agripi!, sA-I aducl smochine de acolo,<br />
§i acolo it va adormi D-zeu §i'l va tine acolo, pan&<br />
cand se va Intoarce norodul de la Vavilon. Av. §i Men<br />
prorocul Ieremia, §i Avimeleh adormi Mg co§nita cu<br />
smochinele, §i dormi §aptezeci de an!, acoperit de<br />
D-zeu. Iar Varuh s'a dus intr'o pe§tere §i a ezut acola<br />
toafA vremea robier, cacr D-zeu a spus lur Ieremia, ca<br />
numal el sA se duck, cu poporul in robia §i sal mangle<br />
cu cuvinte bune §i blA.nde, pe Varuh insa sal lase acolo.<br />
,Dupti ce trecura §aptezecT de anr, se de§tepta Avimeleh<br />
din somnul cel lung, care insA lur i se 'Area<br />
scurt, cal mar durea capul §i vru sA doarme din nou,<br />
dar crezand cal a§teaptA Ieremia, In& co§tnita cu smochinele<br />
care eras proaspete, ca parcA le ar fi cules<br />
numal atuncr, §i pled la lerusalim. Ajungand acqlo nu<br />
cunoscu nici ora§, nici cast, nici om, §i crezu el s'a<br />
rAtAcit unde-va ; cautand mar bine, cunoscu locul, dar<br />
nu intelegea nimica ce s'a fAcut acolo. Atunci nimeri<br />
pe un mo§niag ce venia la ora§li ii zise : rogu-te, un-
DA<strong>RA</strong>MAREA 1ERUSALIMULUi 343<br />
che, sa 'rni spui cu dreptul, ce oras iaste acesta ? si<br />
omul II zise ca estelerusalim. Dar daca. este Ierusalim,<br />
zise Avemeleh, unde este Ieremia prorocul, unde este<br />
Varuh cetetul si unde sant toti oameni de capetenie?<br />
i Tar zise omul acela: Paul meu, se vede ca esti dintr'alt<br />
oral, at nu stir ca astazi sant 70 de anT, de cand<br />
s'a dus Ieremia cu tot norodul in robie la Vavilon.<br />
Dar Avemeleh II raspunse : nu glumi! abia un ceas<br />
este de cand m'a trimes Ieremia sa culeg smochinl $i<br />
iata smochinele proaspete. Batranul vazand acea minune<br />
IT raspunse : crez ce'ini zicT, si poate ca esti fiul<br />
unui drept, de aceea n'a vrut D-zeu sa vezi risipa Ierusalimului;<br />
inteadevar insa au trecut 70 de anT, si<br />
cauta acuma de vezi, abia e primavara si nu vremea<br />
smochinelor. Atunci se incredinta Avemeleh si'sT cerura<br />
ertaciune unul de la altul §i se dusera cinesI pe<br />
calea sa. Avemeleh se rug luT D-zeu stel arate acest<br />
lucru si veni un Inger de'l apuca de mans si'l duse in<br />
pestera, unde era Varuh. i Varuh se mira de dansul<br />
si de smochinele cele proaspete dupe atata vreme.<br />
Atuncea veni ingerul domnuluT la dansii si le spuse,<br />
ca peste patina vreme se va intoarce tot norodul din<br />
robie, impreuna cu Ieremia ; si sa scrie el' o carte, tot<br />
ce li s'a zis si va veni un vultur la dansii ; de grumazil<br />
lul sa lege acea carte si cats -va smochine, sä le duck<br />
la Vavilon, la Ieremie proorocul. Precum a zis Ingenil,<br />
asa se Pacu si vulturul a zburat cu cart ea si cu<br />
smochinele la Vavilon, si s'a pus afara din cetate. Tocmai<br />
atuncea esi afara Ieremia cu tot norodul, ca ducea<br />
un mort sal ingroape; cum vazu vulturul pe Ieremia,<br />
incepu sal vorbeasca cu graTu omenesc si'i zise,
344 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMINL<br />
sa is scrisoarea in! Varuh qi a lug Avemeleh, §i el singur.<br />
se ldsa pe mortul ce'l ducea la mormant ; In minutul<br />
acela invia mortul. Poporul, vazand acea minune<br />
s'a mirat foarte mull §i a blagoslovit pe Domnul. Din<br />
smochinele aduse, dede Ieremia bolnavilor §i indata<br />
se itsanato§ira.<br />
Cand s'a plinit vremea robieT, zise D-zeului Ieremia,<br />
de s'a sculat intr'o noapte cu tot norodul §i a e§it din<br />
Vavilon §i a ajuns la apa Iordanultif. Acolo zise Ieremia,<br />
ca numai aceT pot veni cu dansul, car! i §! vor lasa<br />
muerile for cele vavilonice. 0 parte din norod n'a vo't<br />
§i s'a intors la Vavilon, dar nici Vavilonienil n'au mai<br />
voit sal mg priimeasca, de oare-ce fugisera de la<br />
dan§iT. Atunel s'au dus de s'au awzat intr'un loc departe<br />
de Ierusalim ; descalecand acolo au pus numele<br />
acelu! loc, Samaria.<br />
Ieremia ajungand la Ierusalim facu jertfe noue zile,<br />
in ziva a zecea s'a rugat Ieremia atata la D-zeu, cat i<br />
s'a suit sufletul de la dansul §i i au ramas trupul, ca<br />
par'ca ar fi mort. Un glas din cer insa a venit la Varuh<br />
§i Avemeleh ce jeleau moartea luT, zicand, M. nu'l ingroape,<br />
ca nu e mort. ET §ezura impreuna cu tot poporul<br />
Si strejuira trupul latreTzile §i trei nopti, pan& and se<br />
trezi §i-i veni sufletul Tar la loc, §i a strigat Ieremia<br />
cu glas : laudatT pre Dumnezed §i pe filu-sau Is. Hr. !<br />
lara dace auzira de fiul lu! Dzeu, eT nu suferira ci<br />
strigara: acestea sant cuvintele luT !sada prooroc, care<br />
au zis catra parintil no§tril c& a vazut pe D-zeu §i pe<br />
filu-sdu, qi pentru aceasta l'au despicat cu ferestreu ;<br />
a.la sa ucidem §i pe acesta cu pietrii. Varuh §i Avemeleh<br />
vazand aceste, incepura a plange ; Ieremia insa
DA<strong>RA</strong>MAREA TERUSALIMULITI 345<br />
le zise, sa aduca o piatra maT mare de cat dansul.<br />
Cand II adusera, se ruga Ieremia la D-zeu, si piatra<br />
capata chipul trupului lui Ieremia. Pe aceasta o lovi<br />
norodul cu pietrii, si proorocul Ieremia spuse hil Varuh<br />
si lul Avemeleh tot ce vazuse in cer acele treT<br />
zila.<br />
,pupa ce sfarsi cu povestirea, striga piatra aceea,<br />
a norodul in zadar o loveste pe dansa, pe cand<br />
Ieremia sta in mijlocul lor. Atunci cunoscandu-1, ilucisera<br />
cu pietrii si it ingropara in Ierusalim, puindu-T<br />
pe mormant chiar acea piatra.<br />
,Iar cand se intoarse leremia din robie, lua odoarele<br />
si vesmintele sfinte si le inchise intr'o piatra, insemnata<br />
in loc de pecete, cu numele luT D-zeu. Aceeapiatra este<br />
acuma in pustie, unde s'a facut chivotul intaiu Si e<br />
acoperita acolo, pan* cand va fi voea lul D-zeu.'<br />
Pentru a da de originea acestei legende complicate,<br />
sä vedem unde se afla a doua recenziune romana. ET<br />
bine ! a doua recenziune roman*, aproape indentica<br />
cu acea a Hronografului se afla in: Viefile Sfintilor<br />
traduse din greeefte de Mitropolitul Dosofteiu si tiparite<br />
in Jasi la 1682.<br />
Biserica oriental* praznueste pe proorocul Ieremia<br />
ca dant in ziva de 4 Noemvrie, si sub aceasta zi se<br />
afla trecuta aceastit. legenda 1) ceea ce e ins* foarte<br />
curios este. ca tocmaT legenda luT Ieremia se afla pusa<br />
de timpuriu pe indexul ,librorum prohibitorum` cartilor<br />
oprite si anathematizate de bisericA, si tocmai a-<br />
1) Fol. 105 a-108 a.
346<br />
LI<strong>RA</strong>TERU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMAA<br />
ceasta legenda o gasim intre Vietile Sfinfilor, atat romane<br />
cat §i slave 1) §i grece§t1.2)<br />
IntocmaT cu recenziunile romane, se regase§te apoT<br />
legenda in Chronica luT Dorotheus 8) care a cules-o din<br />
scrierT maT vech!. Originalul cel mai vechia grecesc al<br />
legendel este viata Sfantulur prooroc Ieremia pomenita<br />
mar sus, atribuita luT Metaphrast, care in secolul<br />
al zecelea a tradus vietile Sflntilor dupA originate orientale,<br />
de unde a §i capatat numele de Metaphrast,<br />
adica traduator.<br />
Intr'alt loc4) am studiat cu deamanuntul elementele<br />
deosebite ale acesteT legende, care s'a combinat din<br />
cel putin 5-6 legende deosebite. Numa! asupra unel<br />
dintr'aceste ne oprim aci, cad a avut o inraurire foarte<br />
mare asupra literature! populare; adica somnul cel<br />
lung al lui Avemeleh, care luT i se pare foarte scurt.<br />
Varianta cea maT veche, se afla in Talmudul ierusalemitan,<br />
care ne poveste§te, ca Choni a dormit intr'o<br />
pe§tere alaturea de Ierusalim, de la daramarea tern-<br />
plulul pana la intoarcerea noroduluT din robie i rezi-<br />
direa templulul, adeca 70 de ant, intocmal ca Avemeleh<br />
in legenda romans..<br />
De alta paite se povestete ca §i Epimenides ar fl<br />
dormit, dupa unit 40, dupa altii 57 de anT intr'o pe-<br />
)<br />
Tihonravov 1. c. I p. 273 298, doug recenziunT. una din<br />
secol. XV, alta din sec. XVI.<br />
2) Neon Paradeisos; pars Agapiu monahu ed. 1. Venet. 1644<br />
ed. 2. ibid. 1806 pag. 158-162. (4 Noemvrie).<br />
3) P. 102-109<br />
4) Monatsschrift fir Geschichte and Wissenschaft des Judenthums<br />
ed. Graetz vol. XXX. 1881 p. 78 81, 130-138, 368-374<br />
Ri 413 423. (editia separadi p. 79 urm )
DiR X MA REA IERUSALIMULUI 347<br />
terd din ostrovul Creta 1) In legatura intima cu aceste<br />
legende st.d apol aceea a celor ,7 coconi din Efesc<br />
earl' an dormit chiar 400 de ant, §i cari au devenit de<br />
asemenea sfinti ; ziva for este 4 August, §i legenda for<br />
se afla §i In vietile Sfintilor tiparite la Neamt 1812 §i<br />
la Bucure§ti 1836.<br />
Ideea fundamentala a tuturor acestor legende, la<br />
care am mai adaugat in studiul nostru o suma de paralele<br />
orientale §i occidentale, este: petrecerea inteun<br />
munte sau intr'o peftere o vreme oare-care, dupd asemdnare<br />
scurtd, dar in realitate enorm de lungd . De aci deducemnoT<br />
aceasta trasura, pe care o regasim *i intr'o multime<br />
de basme. Ca O. ne marginim la basmele romane<br />
avem maT intaTu un basm in colectiunea fratilor<br />
Schott 2) Aci duce Maica Domnului pe o orfana in cer §i<br />
'T da patru chef. In ziva intala derhide fata o usa cu<br />
cheea intaia §i sta. In acea Mail o zi. Maica Domnului<br />
'T zice insa, ca n'a stat numal o zi, ci un an intreg.<br />
A doua oars, derhide u§a a doua §i std acolo numal<br />
un ceas ceasul acela in realitate era insa, atata, cat<br />
trel generafiuni. A treea oars arunca numai o clipeala<br />
in odaea a treea §i clipeala aceea tine cat jumeitatea<br />
veciniciel.<br />
tin al doilea basm inedit ne-a comunicat d-nu Ispirescu,<br />
unde un tanar inn% intro deschizatura a unul<br />
munte, pe care o vede el pentru prima data. Acolo<br />
vede o multime de oamenT, la cart ramane ca sluga.<br />
Dupa o vreme oare care vrea sa se intoarca la lume,<br />
1) Studiul men I. c. p. 368.<br />
2) No. 2 p. 90-96.
348 LITE<strong>RA</strong>TI:I<strong>RA</strong> POPULARi ROMANI<br />
§i cand ese afara it spun acei oatnk-ni, sa. mature tot gundul<br />
de acolo qi sa'l scoafa asemenea afar& and ajunge<br />
afara. vede, ca. s'a schimbat tot gunoiul in aur, cu<br />
acesta se indrepteazA la satul lul. Dar acolo el nu mai<br />
cunoa§te nici satul, nicl oamenii, ci pe dansul nu'l cunoacte<br />
nimeni; cad ciAt era el in munte a trecut o<br />
vreme indelungatd, ceea ce lul i s'a parut numai pufind<br />
vreme, §i toate se schimbasera.<br />
Alte paralele destul de numeroase am cules in studiul<br />
nostru sus pomenit. Ceea ce reese pentru not din<br />
compararea Si urmarirea istorica a acestor legende §i<br />
basme, este ca aceasta trasura e de origine literard,<br />
§i de aci a patruns in literatura popular,. Insistam<br />
asupra acestul punct, de oare-ce worn reveni asupra<br />
acestor trasuri deosebite, pentru a le reuni intr'o singura<br />
vedere, cand vom tracta despre originea basmelor<br />
qi despre parfile mitologice ce par a confine.
CHRISTOS. PILAT.<br />
Apocrifele si legendele la cari a dat nastere Noul<br />
Testament, cu care ne vom ocupa actma, se deosibesc<br />
cu totul de cele izvorite din Vechiul Testament. Se Intelege<br />
cA vorbim aci numat de acele legende, cari se<br />
aflu in literatura romanb.. CAci pe cand fantazia creatoare<br />
impodobea tocmar persoanele biblice cu povesti<br />
si legende prelucr,ate si in limba romAnA, n'avem in literatura<br />
noastrA Did una din legendele orientale privitoare<br />
la na.yterea Domnului sau la copattria lut. Numai<br />
urme slabe s'au pastrat In ceintecile populare de<br />
crAciun si in colinde; d. e : adapostul ce l'a gasit Maica<br />
Domnului in staulul unde era sA. nasca pe Mantuitorul;<br />
Chlatoria Malcil Domnului cu Iosif de la Rusalim la<br />
Vitleim. Legenda despre randunelile ce stropiau pe<br />
Mantuitorul In leagan, si in sfArsit In crediMele populare:<br />
afurisirea ursulul qi binecuvantarea broastel de<br />
catre Maica Domnului, cand fugea la Egipt. Cftci Tata<br />
ce ne spun colindele : .<br />
C.nd era sl nascA, se ruga Maica Domnului de Gra-
350 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
dun, sa o lase sa nasca in patul luI. CracIun insa nu o<br />
lasa, ci i zice sa se duel in staulul cailor sau in ieslea<br />
boilor. Intrand in staulul cailor, incepura cail a tropoti<br />
si epele a ranchezi. AtuncT le zise Maria, sa stea cu<br />
tropotul si ranchezul cad il maresc durerea. Dar cai<br />
n'au incetat $i Maria i a blestemat, ca sa n'aiba nicr un<br />
sa!iu, si on cat vor manca nici o data sä n'aiba inde-<br />
stulare. Venind la boi, boi rumega, dar indata ce Maria<br />
i-a rugat, au incetat,.§i de aceea i a binecuvantat s.<br />
fie iubiI1 de oamenI Si de D-zeu 1).<br />
A dom. colinda ne spune, ca Iosif cu Maria calatorind<br />
de la ,Rusalim la Vitleimc voira sa se recoreasca<br />
la umbra plopulul, plopul insa. se retrase soarele<br />
II ardea, de aceea it blestemara ,sa nu fit rodit sa<br />
crests tot in sus cad umbra mi -at dm.' Din potriva<br />
latea marul umbra sa, ca sa. -T acopere si<br />
el *11 binecuvantara<br />
: marule infloritsa fit tot rodit! sä ere--<br />
ti in laud s. sporqtI rodurt.<br />
Randunelile, dupa o alta colinda, stropira cu aripile<br />
pe fiul lut D-zeu aruncara cu pietricele, de aceea<br />
au fost blestemate, sa le fie cuibul tot la loc rau, la<br />
grindele strqinilor, sa be bate fumurile. 2)<br />
Dupa credinta populara apot, a fost ursul odinioara<br />
un om, care s'a pus in brand, casa specie pe Maica Domnulut,<br />
and fugea la Egipt, si a fost blestemat de flan-<br />
At. M. Marienescu Collude Bucur. 1861 No. 2 p. 4-6 Ieslea<br />
Ant. Pann Cantece de stea. Bucur. 1880 p. 95-99: Pegterea Qi<br />
Teslea"<br />
B) A. Pann : 1. c. p. 93-95: DrumetiT. Marienescu : 1. b. p. 1<br />
3 : Drarnaril."<br />
B) Marienescu 1. e. p. 27-29: ,Randunelele"<br />
2)
CHRISTOS. PILAT 351<br />
sa sit ramaie asa ; ')<br />
§i in fine broasca a fost binecuvantata<br />
de MaTca DomnuTuT ss nu putrezeascs dupd<br />
moarte, ci ss sa se usuce.<br />
Astea §i poate Inca cate-va urme slabe, ce ne-au<br />
scapat, sant totul ce posedam In literatura popular%<br />
romans din legendele Evanghelielor apocrife din primi<br />
secoli al erel cre§tine, precum sant: Evangheliul copilArieT<br />
luT Iesu; Istoria luT losif lemnariul ; Evanghelia<br />
luT Nicodem ; Evanghelia lul Pseudo-Matheus, editate<br />
In limba greacii sau in traductiune latineascit dupa originale<br />
arabe §i siriene de Fabricius, Thilo §i Tischendorf.<br />
Din apocrifele relative la Hristos s'a pastrat in limba<br />
romans numaT: Ingtiinfarea lul Lentul proconsulti<br />
ludel cdtre sdnatul Rdmului pentru chipulu AftinturtorluluI,<br />
tiparit intr'un Ceaslov bogat de la SibiT; de sigur<br />
de pe la sfaqit s. XVII pe care insa in zadar l'am cdutat<br />
pand. acuma. Dupd. acel Ceaslov s'a flcut o copie ,la<br />
sfanta mandstire BrAncovenilor` 4i la 1825 a fost copiat<br />
de aci intr'o pravilti manuscripts, ce se afla acuma<br />
in biblio theca Academiel romane scrisa de unu: Climent<br />
ermonahot ParicovenT. NoT ddm aci acest apocrif scurt<br />
In intregul lul, intocmaT dupa ms. Academie! precum a<br />
fost copiat de susnumitul ermonah :<br />
,In§tiintareluT Lentul proconsuldIudeT dire sdnatul<br />
Ramulul pentru chipuld mantnitorulul care au fostt<br />
Intru acesta chipt :<br />
,Intru aceste vremi s'au aratat aid and omit, care Ind<br />
trae§te, anumelssu Hrstu acdruea putere trece pre-<br />
1) Jipescu, Opincarul Bucureqti 1881 p. 117.
352 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA<br />
ste masurile firil ; oamenT 1111 numescd mare prooroca,<br />
Tara ucenici 1W iT zicti fiiul lul Dumnezau, el inviiaza<br />
mortI sf tamadueste tots felIula de boale, ehl este unit<br />
omq de unt chipa incuviintat, si cu bune masuri. In<br />
fata sa sa vede oaresi care strastie, Insa care atrage de<br />
oda4 si dragoste si frica acelor ce'ld vadd; paruld lul<br />
este in floarea a unii alunif timpurie, insa de la radacina<br />
si pana la urechi este netedd, iara de acolo si pana<br />
la umere creti si trece si mai josil de umere. De la<br />
frunte prin mijlocul capulul are carare dupa obiceTuld<br />
nazarinenilor. Fruntea 1W este lata si alba, fata fara de<br />
nici o meteahna si impodobit cu o rumeneala foarte placut<br />
a, fiziognomiea lui este igemonfiasca si mangacioasa;<br />
nasul si gura sant facute cu marl masuri; barba este<br />
din destulg deasa, in floarea parulul si despaqit a in furculita<br />
; ochii IT santli caprlf si foarte vioi; &I este groznica<br />
la ale sale mustrarl ; dulce si placutil la ale sale<br />
Invataturi si sfaturi. Chipul fetei lul trage ochiT tuturor<br />
amestecata find cif semnotita, adica cuo cinstire adanca.,<br />
nu Pali vazut niminea nici o data razandu, darn, plan-<br />
gandd adese ori; statulti lui este drept ; mainile marl<br />
si lungi si bratale foarte frumoase ; ell vorbeste putinu,<br />
darn cu multa statornicie si este cel mai frumosa<br />
omu in lume.<br />
, Acestea le -amt<br />
&At eli scrag la sfanta manastire<br />
brancovenilor dupa un c'aslova bogat de la Sibii. (Tara<br />
nu le-amti gasat in sfanta pravila, precumli sa vede<br />
Inainte scrisa;) si amli scrisd eu Climent ermonah of<br />
Paricoveni. 1825 Iul. 28.4<br />
Recensiunea Iatina acestui apocrif s'a publicat de Fa
CHRISTOS. PILAT 353<br />
bricius dupA istoria lui Hristos, scrisA in limbA persanA<br />
de Xaverino si tradusa latineste de Ludovic de Dieu.<br />
De asemenea a adaugat 2) i indicatiunea paralelelor<br />
din cele alte literaturi, de unde reese, el aceastA epistola<br />
a lai Lentul, a fost publicatA in: , Orthodoxografiele<br />
gi ca se afla in multe manuscripte din bibliothecile<br />
englese, franceze, germane etc.<br />
Pilat<br />
0 altA epistoll apocrifa este acea atribuitA lui Pilat,<br />
adica relatiunea despre moartealur Hristos, ce o trimete<br />
Pilat catre , Chesarul( din Roma, Si unde descrie minunile<br />
cele mar principale, ce le a savAr§it Hristos pe<br />
cAndtrala, §i intamplarile cele groaznice in momentul<br />
rastignirer, cum ea soarele s'a intunecat si tot pAmantul<br />
s'a cutremurat. Chesar vazand, ca din viva lid Pilat<br />
s'a intamplat acea intunecare gi acel cutremur ca-<br />
re a speriat pe totr, it cheama la Roma si'l osande§te.<br />
Cam asa, daca imraduc bine aminte, este si coprinsul<br />
recenziuner romane, care se afla, in sbornicul de pe la<br />
incepulul sec. XVII, care confine si ,Palila`. Regret cA<br />
acel manuscript nu ne este acuma accesibil, pentru a<br />
putea da cu mar mare siguranta, coprinsul acester e-<br />
pistold,<br />
pe care am citit-o foarte repede acuma deja<br />
doi anr.<br />
Dupa toata probabilitate este si aceasta epistolic tra-<br />
I) Cod. psendepigr. N. Test. I pag. 301-302.<br />
2) Ibid. p. 302 si vol. III p. 487.<br />
easter, lit. pop. rom. 29
354 LI<strong>RA</strong>TERU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
dust din slavoneste, precum este si restul manuscriptuluT<br />
intreg, cu toate ca panA acuma ne a 'limas necunoscut<br />
originalul slovenesc.<br />
Prototipul grecesc s'a publicat de catre Fabricius 1)<br />
impreuna cu o traductiune latineasca. Tischendorf 2)<br />
insa a publicat textul grecesc, pentru a doua omit<br />
slujindu-se de cincr manuscripte, din care unul este din<br />
sec. XII.<br />
Mal raspandita este in sfarsit, hotarArea facuta. de Pi-<br />
lat , adeca descrierea procesuluT §i<br />
condamnareT luT<br />
Hristos, care precum zice insusl textul a fost &HA la<br />
anul 1400 fa ,Acula din Italia intr'o plata foarte frumoasti.4.<br />
Acel oral Acula se numeste Aquila in paralela<br />
germana, 3) singura nowl curtoscutA. In literatura romanA<br />
pretinde acel apocrif sA fie fost tradus din grecegte.<br />
Prototipul grecesc se pare a fi textul publicat de<br />
Steph. Leukadios, 4) alaturea cu textul grecesc al epistolieT<br />
lul Lentul despre fats luT Hristos. 6) TocmaI acest<br />
apocrif, relativ cel me modern, a devenit cel mai Mspandit<br />
dintre acele citate "Ana acuma. Dam aci inceputul<br />
luT, care confine istoricul apocrifuluT destul de<br />
interesant , dupa textul popular, care face parte din<br />
carticica ,Minunele Sf-lul Sisoe'. 0)<br />
,TAImAcirea dupe copia din limba greceasca a ho-<br />
2) Cod. pseudep. N. T. II. p. 972-981. p. 456-465.<br />
2) Evangelia apocrypha Lipsiae 1853 p. 413 419.<br />
8) Fabricius. Cod. pseudepigr. N. T.<br />
4) Sillogi. Athen 1838 pag. 3-8.<br />
5) Ibid. pag. 1-3.<br />
8) Minunele St. Sisoe ed. Bucur. 1878 p. 7-10.
CHRISTOS. PII.AT 355.<br />
Ward facutaIa al seapte-spre-zecelea an al obladuirel<br />
imparatuld Romani lor Tiberie Chesaru din Pontie<br />
Pi lat.<br />
,Domn stapanitor al IudeT asupra mantuitoruluT Isus<br />
Hristos nascut din fecioara nascatoare de Dumnezeu<br />
Maria; prin care it osan,deste la Moarte pe cruce Intre<br />
douT talharT la 23 Martie.<br />
,Aceasta chotarare s'au gasit la anul 1400 de la<br />
Hristos , in orasul Acula din Italia intr'o piatra foarte<br />
frumoasa , ca o ladita de marmora minunata si inteaceea<br />
s'a gasit pomenita hotAvare serisa pe Membran<br />
in limba ovreTasca ; si s'au adus intaiasT data in Constantinopole<br />
la 1581 in zilele patriarhulul Eremia la 1<br />
Aprilie. ApoT la anul 1595 Iunie in 3 s'au :;cos din<br />
cartile Patriarhulul din Constantinopole Dionisie cu<br />
urmatoarea coprinderec.<br />
Coprinderea este sentinta de moarte, motivata printr'aceea,<br />
ea Hristos s'au rasvratit in potriva legil si a<br />
sfinteT bisericT din Ierusalim si ea a intrat calare in<br />
oras cu multime de norod, ca un imparat izbanditor<br />
§i<br />
norodul cu stalparI de finic l'au primit. Interesante<br />
prin pocirea for sant numirile proprie acesteT hotararT.<br />
Cu greu se recunoaste forma for adevarata, ceea ce arata,<br />
ca acest apocrif a devenit proprietatea poporuluT<br />
care in genere, maT nicT o data nu lass intact numirile<br />
proprie streine, ci in genere cauta a si le asimila,<br />
adesea orT prin etimologiT fantastice, care dau nastere<br />
in filologie la capitolul cel foarte interesant, despre<br />
etimologii populare'.<br />
Pe cand acele epistolii, afara de cea din urma, au rAmas<br />
isolate in literatura romana, au devenit din con-
B56 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
tra alte epistolic §i apocrife curate ail populare, citite<br />
§i rescitite in curs de secolT §i aka de rAspandite ca<br />
nici o alts, carte curat religioasa. Caracterul fantastic,<br />
care inspire groaza §i spaima cititorilor sau puterea<br />
inherenta ce li se atribue In potriva Satanei §i In potriva<br />
duhurilor necurate a asigurat ,Epistolid din cer a Dom -<br />
nulul nostru Is. Hs.' ,Citlatoriei Maicei DomnuluT prin<br />
lad,' ,visul Maicei Domnulul.' sau ,Apocalipsul apos<br />
tolulul Paul' o popularitate Inteadeviir fabuloasA.
APOCALIPSUL APOSTOLULUI PAVEL<br />
Until din apocrifele cele mai vechi inOrate mai sus,<br />
,este : Apocalipsul apostolului Pavel.<br />
D-nu Hasdeu care a descoperit §i a publicat acest<br />
apocalips, a insotit publicaOunea sa cu o introducere<br />
literara,2) unde vorbe§te mai pe larg despre izvoarele<br />
acestui apocrif Si despre paralelele din literature universala.<br />
Ne vom mlirgini deci la un mic estract privitor<br />
la originea direct, a acestul apocrif, care pe<br />
Mug importa%a culturall, universall mai are gi<br />
im-<br />
portanta literal% specials romaneasca, de oare-ce este<br />
cel mai vechiri text romanesc, cunoscut pA.na acuma.<br />
De timpuria deja s'a nascut in sferele cre§tine de-<br />
-scrierea pogorarei lui Christ in Tad, precum o avem in<br />
pretinsa Evanghelie a lul Nicodim. AceastA pogorare a<br />
1) Cuvente den biltrAnT II p. 415-425; reprodua de noT dupi<br />
manuseriptul original in Chrestomatia" noastrA vol. L pag. 1-3.<br />
2) Ibid. p. 405-414.
358 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong>. POPULARi BOMAR&<br />
fost un fel de esemplu dupit care s'au fabricat alte<br />
prin analogic!, care joaca, un rol a§a de important in<br />
literatura popular& Una din copiele cele ma! vechi de<br />
felul acesta a fost apocalipsul de fats a tribuit apostolului<br />
Pavel. Foarte bine a observat D-nu Hasdeu, c de<br />
la Orient a ajuns in Occident prin Paulichianii, sectatorii<br />
eretici aT apostolulu! Pavel, i ca a fost raspandit<br />
In Bulgaria §i Romania prin mijlocul Bogomililor. Observam<br />
aci ca. Bulgaril (fo§ti eretici) azi catolici, cari<br />
formeaza colonii insemnate in Romania sant num4T de<br />
popor : , Pavlichen!.<br />
Prototipul grecesc, care dateaza cel mult din sec. W,<br />
a fost publicat de- Tichendorf 1), alaturea cu traducerea<br />
englezeasca, unel recenziuni siriace ma.T desvoltate<br />
de cat textul grecesc. Acestea reprezinta redactiunea<br />
cea lungs, completa a acestui apocalips, care se cornpune<br />
din trei part!: antaill, un fel de introducere, unde<br />
se vorbe§te de modul cum aduc angerii sufletele oamenilor<br />
inaintea lui Dumnezeu, ca sa le judece, dupa,<br />
fapteie for savar§ite pe pamant. A doua parte vorbe§te<br />
pe scut despre dulceatia raluluT, qi a treea infirm<br />
descrie foarte pe larg muncile Tadulul.<br />
Din aceasta recenziune lungl, care se afla §i in textul<br />
slavic publicat de Tihonravov 2) s'a nascut §i o alta mar<br />
scurta, care coprinde numal partea antaia §i aceasta<br />
este recenziunea slavica din sec. XVI publicata de No-<br />
1) Apocalypses apocryphae p. 34-69.<br />
1) L: c. II p. 40 -58. Iagic' ma! pomeneste treT mannscripte slavone,<br />
din care a dat esttacte. v. Archivnf. alay. Philologie vol. IV<br />
pag, 694.
APOCALIPSUL AP. PAVEL 359<br />
vacovici §i tiparita pentru a doua oarlt de catre domnu<br />
Hasdeu alaturea cu textul roman Titlul apocalipsuluT<br />
in aceasta redactiune este ,<br />
Vederea apostolului Paul<br />
de efirea sufletelor ; cad inteadevar se concentreaza aci<br />
tot interesul, in momentul cand ese sufletul omulul §i in<br />
deosebirea, intre qireasufletului omuluT drept §i intre<br />
aceea a omulul pacatos. Asta este ce cere Paul sa vazA,<br />
§i asta IT arata ingerul din cer. Cele alte doua park<br />
s'ar'i putut lasa afara cu atat mat u§or cu cat au fost<br />
inlocuite printr'un alt apocrif posterior apocalipsulut<br />
ap. Paul. CalAtoria Maicil Domnului prin munci, a Pacut<br />
de prisos o alts calatorie §i asa s'a pastrat in literatura<br />
romana numal redactiunea cea scurta. D-nu<br />
Hasdeu conjectureazA, insa, ea §i cea lungs a fost cunoscuta<br />
Romanilor, de oare-ce se pomenWe indirect<br />
Intr'un alt text din sbornicul manuscript, din care face<br />
parte §i apocalipsul ap. Paul, zicandu-se acolo` cum<br />
ea ingerul spuse lui Paul, pe care '1 purtti de-i aratet<br />
toate muncile, ca de ar fi un voinic de tree -zecT de ant<br />
§i ar slobozi in jos o plata, ar sbura tree anT sa caza,<br />
acolo este munca pacato§iloe.<br />
Dar §i aceasta redactiune scurta, coprinsa in sbornicul<br />
manuscript, daruit de d-nu Sturdza AcademieT<br />
romane, este fragmentary : lipsesc la mijloc (Iota pagini,<br />
care au fost restituite de d-nu Hasdeu prin ajutorul<br />
originalulul slovenesc. Coprinsul apocalipsului ap.<br />
Paull este deci urmatorul :<br />
,Apostolul radicat in cer vazuingeri ce vin §i se inchina<br />
inaintea luT D-zeu, incarcate cu daruri §i rugacTunT<br />
din partea acelora, ce s'au lasat de dulciata lumei<br />
§i se maga neincetat lui D-zeu. i un glas le zice
360<br />
LITE<strong>RA</strong>TI:MA POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
sA se duel §i sA slujascg pe ace! oamenT dreptT<br />
vin ingeriT oamenilor ce n'au fapte bune de se inching<br />
si se plang de Muth:tile oamenilor, care nu pazesc<br />
praznicele §i sf. Duminica; si D-zeu le zice sa se intoarca<br />
§i sa-T slujeasca; pang ce se vor pocai. Ingerul<br />
duse apoT pe ap. Pavel de vazu locasul sfintilor,<br />
§i §i<br />
Tadul. Intors Tar la tAria cerulul vazu cetele Satand<br />
ce se trimit In ciasul mortil asupra sufletelor oamenilor<br />
necredinciosT; de alta parte vazu ingeril oamenilor<br />
drepti si fata for lumina ca soarele.<br />
,Atuncl se rugs, Ap. Pavel si zise catre angerul, el<br />
vrea sa vaza sufletele oamenilor, direptilor §i pacatosilor,<br />
in ce chip es din aceasta lume. i vazu un o m<br />
drept murind, i toate faptele bune sta imprejurul 1 ul<br />
Si tngeriT sta §i pazia cu Tubire sufletul luT, pang and<br />
11 luara din trup ; §i atuncT iT graira de treT or!: suflete<br />
! cunomte-11 trupul tau din care aT esit, cgcT cu<br />
el to veT impreuna TarasT la ziva de judecatA. ApoT Tau<br />
sufletul §i '1 saruta si vine ingerul ce '1 pazTa pe pa-<br />
ma.nt §i-I<br />
zice: bucurA -te suflete, cA eu ma bucur de<br />
tine, ca aT fAcut voia luT D-zeu pe pamant. Duhul slant<br />
merge fnaintea sufletulul in cer. Draci stau la intrare<br />
dar n'au nicl o putere asupra sufletuluT bun. Aceasta<br />
a arAtat ingerul apostoluluT Pavel'.<br />
AfarA de acest manuscript din sec. XVI. ma! posedam<br />
"noT un fragment de patru paginT in unul din sbornicele<br />
noastre de pe la 1750. Acest fragment trateazA<br />
epizodul cel maT important dintr'acel apocrif, confine<br />
adicA descrierea ,esireT sufletulul` unul om drept. IngeriT<br />
zic de 3 orT sufletulul sA vazA trupul sAu, cad<br />
cu d&nsul se va impreuna la ziva judecAtiT apoT zic
APOCALIPSUL AP. PAVEL 361<br />
sa. se duel sd se erte cu trupul, si sufletul se duce de<br />
sd Tartd cu trupul. ApoT dacd prohodescu preop trupul,<br />
Tau ingeriT sufletul, si mergAnd, asteaptd. la casa<br />
omuluT, panel yin oameniT de la groapd de mdnancd<br />
bucate, si zic toci: bogdaprosti si scriu ingerit toate<br />
bogdaprostile si Tau pe sufletul de '1 tree peste 26 de<br />
vatni si straji dracestI si it pazese de incercdrile dracilor,<br />
cari vor sd '1 apuce cu de a sila, Tar cand se apropie<br />
dracil de ingeriT le pere vederea si puterea ; ap01<br />
it Tau ingeriT si '1 duc inaintea lul Hristos. Hristos<br />
intreaba. pe ingeri, ce suflet au adus ? si ingerii zic :<br />
suflet bun! si aratd faptele bune ce a facut. ApoT zice<br />
Hristos sl '1 duel in Tad sd 'I vazd, cad ca om a auzit<br />
e1 cat traTa de muncile Tadulul. Dupd ce a vAzut Tadul<br />
it duc Tar inaintea luT Hristos de '1 blagosloveste si '1<br />
trimete in rain, unde stint multe felurl de pomT, si<br />
supt totT pomiT stint paturi, decT iT dau si lul un pat de<br />
se odihneste si vede de acolo binele si rdu la care va<br />
merge si la judecatd<br />
Aci se ispraveste fragmentul nostru, care precum<br />
se vede se deosibeste cu totul de redactiunea cea<br />
l'altd romans si se apropie oare si cum mai mult de<br />
redactiunea slavond cea lungs 5)<br />
si de cea siriacd 2) ;<br />
dar cu toate acestea nu se poate tagadui, cd si de<br />
acele se deosibeste in mod foarte carcateristic. Se<br />
vede cd. a fost luat de la un izvod slovenesc necunoscut.<br />
t) Tihonravov 1. c. II. p. 43-44.<br />
Tiechendorf 1. e. p. 42-43.
EIPSTOLIA MA1011 DOMNULUI<br />
Sub acest titlu a ajuns foarte populara o carticica,<br />
care nu este alt-ceva deck o combinatiune putin dibace<br />
din trel apocrife vestite. Noi le studiam aci pe<br />
fie care in parte, dupa importanta lor.<br />
Calatoria Maicii Doranu luI prin lad.<br />
Un apocrif , care sta in legatura cu apocalipsul ap.<br />
Pavel si care'l complecteaza este aceasta Calltorie de<br />
care am pomenit mai sus, si care se afla in acelasi manuscript<br />
roman din sec. XVI impreunit cu apocalipsul.<br />
Rind decI de asemenea editat de D-nu Hasdeu, a fost<br />
si tot de o data studiat mal de aproape dupa izvoarele<br />
i paralelele sale 1). D-nu Hasdeu insa se indoia, claca<br />
este maT tanar deck apocalipsul ap. Pavel. Aceasta<br />
1) L. c. p. 301-367.
EPISTOLIA MAICEI DOMNULL'I 363<br />
indoiala nu poate insa sa aibe loc, fata cu aseiliunea<br />
clara a luT Tischendorf, care se cuno§tia perfect in<br />
aceasta materie, i care sustine cum ca limba acelor<br />
tref texte grece§tT, izvoarele prelucrarilor multiple, este<br />
deja mai mpderna ; §i el aceasta limba nu se datore§te<br />
copistului, ci autorului, care de sigur afost vr'un<br />
c'dlugeir al evului mediu1) , pe cand din contra apocalipsul<br />
apostolului Pavel este Inca citat §i bine cunoscut<br />
din sec. IV; nu me incape deci indoiala despre<br />
prioritatea acestuT din urma. InsusT D-nu Hasdeu zice<br />
ca prototipul cel mai vechiu bizantin al CalatorieT<br />
Maicei Domnului se urea eel mult pana la sec. VIII. 2)<br />
Nu insa din greceste. ci ca mal toate apocrite, maT<br />
cu seams cele blastemate, a fost tradus §i pcest apocrif<br />
din limba slavica, in care se afla intr'un manuscript<br />
din sec. XII. editat de Sreznevski §i publicat de a doua<br />
oars de D-nu Hasdeu, alaturea cu textul roman, eu<br />
textul bizantin al lul Destunis, cu cel neogrecesc al luT<br />
Polites, §i cu recenziunea moderns romans,. Cad aeest<br />
apocrif a devenit o carte populara si s'a publicat foarte<br />
des intr'o redaciune moderns maT mult sau mai putin<br />
diferita de cea veche, intitulatA ,Epistolia Maicel<br />
DomnuluT. c<br />
Pans acum n'am reu§it a gasi vr'un manuscript intermediar<br />
intre redactiunea cea veche din sec. XVI §i<br />
cea din sec. XIX. Nu ne indoim insa, ca §i ad cu tim-<br />
2) Tischendorf 1. c. prolegomena p. XXVII : In tribus codicibus,<br />
uncle plura excerpsi, dictio lam ad Graecitatem recentiorem<br />
deflectit; nec id librariis, sed ipse auctori deberi videtur, certe<br />
enim totum opus monachum mediae aetatis prodit."<br />
2) Ibid. p. 302.
364 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMANI<br />
pul vom ajunge a'l gasi, precum le am gasit pAna acuma,<br />
mai pentru toate cal-Vie populare.<br />
Aceasta redactiune modernl, precum a observat-o<br />
foarte bine D-nu Hasdeu 1), nu este alt-ceva decat o<br />
compilatiune stangace din trei apocrife deosebite, din<br />
care una este : ,Calatoria M. Domnuluic cTuntita la<br />
Inceput §i la sar0t, i cu oare imbrobodirT la mijloc.<br />
Noi, vom trata pe fie care indeosebT la randul lor, de<br />
ocamdata dam aci coprinsul apocrifulul, dupa forma<br />
cea vechie, complecta :<br />
,Sf. Maria se ruga de D-zeu ca A, descinga Arhanghelul<br />
Mihail din cerpe pamant ; §i cand se cobora 11<br />
1ntreba cate munci sant, §i unde se muncesc oameniT?<br />
Arhanghelu ii rAspunse : muncile sant nenumerate.<br />
Si o lua §i o duse in Tad, sa vaza cum se muncesc<br />
oameniT. Urmeaza apoT descrierea muncilor pe<br />
largu, cum se munce0e fie-care, intocmai dupa pacatele<br />
ce a facut pe pamant<br />
,A§a vede oamenl acoperit(1 de intunerec vecinic §i<br />
smoala era peste dan01 §i nu putea sa, caute in sus,<br />
ace§tia sant cari n'au crezut in Sf. Troita.<br />
,Spre amiazazi vede pars mare de foc, §i in focul<br />
acela and uniT pans in brau, altIpana in pept, alti pans<br />
in cre§tet, Tar altii erau cu totul acoperiti de foc :<br />
aceasta le este pedeapsa pentru aceea, el n'au ascultat<br />
pe parintil lor, sau au facut necinste, sau au mancat<br />
came de om, adica cum esplica Arhanghelul : 10 au<br />
lepadat copii, sau au parat unul pe altul ca sal perde.<br />
1) L. c. p. 307.
EPISTOLIA MATCH DOMNULUI 365<br />
,Apoi vazu pe unu spanzurat de picioare §i mancat<br />
de viermT, pentru aceea ca a cumparat our stramb.<br />
,0 femea e spanzurata de urechi, pentru aceea, a<br />
a ascultat pe furi§ la vecini §i a clevetit §i a invrajbit<br />
oamenii.<br />
,Fe paturi de foc se muncesc aceT, cari nu s'au dus<br />
duminica la biserica ; de un copaciu de fer §i de stalpuri<br />
de fer sant spanzurati de limbi: mincino§ii, talharii,<br />
clevetitori etc. Spanzuratt de unghii §i cu limba<br />
legate in pare de foc sant acel, ce au hulit slujitoril lur<br />
D-zeu. Cetetil ce au citit §i n'au inteles §i n'au fiicut<br />
cum zice Evanghelia, sant pedepsiti prin flare cu 3 capete<br />
ce-i manca.`<br />
Tot in acela§ mod nrmeaza descrierea fantastica a<br />
muncilor ce sufera oamenii. Focul, spanzurarea, verma<br />
neadormitii, flare cu multe capete, astea sant mijloacele<br />
principale, de care se sluje§te Satana in impAratia<br />
sa cea intunecoasa, pentru a rasplati oamenilor<br />
slujba cu care l'au slujit cat erau in viata. In descrierea<br />
mai departe, care este cu totul prescurtata in redactiunea<br />
moderna, se repeta deci mai mult sau mai putin<br />
acelea§i munci §i cu acestea se isprave§te redactiunea<br />
cea moderna. Mai mangaetor este sfar§itul redactiunet<br />
celel veche, care dupe. ce mai enumera o sums de<br />
munci continua: ,MaicaDomnului vazand atatea munct<br />
§i auzind jeluirea muncitilor §i a ingerilor, litcrama si<br />
zise Arhanghelulul Mihail, sit se sue la Hs. §i sa se roage<br />
pentru pacato§iT. Dar Arhanghelul ii zise, ca D-zeu<br />
nu'l asculta pe dansul. Atunci se sui Sf. Maria InsiL§T la<br />
D-zeu §i'l ruga ; §i se cobora D-zeu cu ingerii in Tad §i<br />
zise pacato§ilor, el pentru rugliclunea Maicil sale s'a
366 LITE<strong>RA</strong>tU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
indurat de dansiT si IT lash sit laculasch in ralu, de la<br />
invierea Domnulul, din ziva de pasti pang la dumineca<br />
mare, si dupa aceea sa mearga Tara in muncT.'<br />
Provenienta bogomilica a acestuT apocrif in care Arhanghelul<br />
Mihailjoaca un rol principal, este mai presus<br />
de indoiala pentru literatura slavica , prin urmare si<br />
pentru cea. romana. D-nu Hasdeu a dovedit-o atat<br />
pentru acest apocrif, cat si pentru eel precedent si<br />
pentru un al treilea din acel pretios obornicc din<br />
see. XVI, asupra cardla vom reveni mai la vale.<br />
Aceasta ,Calatoriec impreuna cu ,Apocalipsul ap.<br />
Paul' au influentat asupra ,Cantecelor de stead si an<br />
dat nastere mai mull sau mai pulin la cantarea a 40-a<br />
din colectiunea de cantece a lul Anton Pann unde<br />
sufletul descrie esirea sa din trup si calatoria prin Tad<br />
si rah'. Aceasta legatura ce esista intre apocrifele si<br />
cantecul de stea a fost trecuta cu vedere de d. Hasdeu.<br />
Intru cat priveste basmul istriano-roman despre ,Sf.<br />
Petru si mum sac pe care-1 aduce d. Hasdeu in leatura<br />
cu aceste apocrife, observam ca se afla si la Siciliani,<br />
Visa]. Maki. Dorniaultli<br />
Redactiunea moderna a ,Cal4toriel` adica! ,Epistolia<br />
maicii Domnulal4 confine apoT un alt apocrif in-<br />
i)Pitrk Fiabe novelle etc. siciliaue No.<br />
CXX VI. Lu porru di St.<br />
Petru" qi anotatiun/ vol. IV. p. 40 vol. II pag. CXLI-II. apud Vesselovsky,<br />
o dvinadt snah. Sahaila p. 40.
EPISTOLIA MATCH DOMNITLUI 367<br />
titulat: ,Visul prea curate! Nascatoarei,' dar nedeosebit<br />
prin tipar.<br />
Este deci asemenea o carte popular& Dar ceea ce e<br />
curios la acest apocrif e, ca nu s'a putut gasi pan5. ail<br />
un original grecesc. Nici Vesselovsky, care a scris un<br />
studiu special, nic! d-nu Hasdeu, care s'a folosit de acel<br />
studiu si l'a mal complectat, n'au reusit in aceastit privinta.<br />
Dar totusi s'a incercat Vesselovsky a aduce acest<br />
apocrif in legatura cu literature apocrif orientalA<br />
ci de a arAta, dad, nu isvorul direct, cel putin un izvor<br />
probabil, de unde printr'o mica schimbare, datorita<br />
fantaziel populare, a putut sit decurga : ,Visulll<br />
Maicel DomnuluT. 4 De oare ce d-nu H5.sdeu a trecut<br />
cu titcere peste aceastA parte a studiulul lul Vesselovsky,<br />
vom da noT aci pe scurt rationamentul acestul<br />
din urma : 3)<br />
Foarte raspandita si mult cilia a fost povestea apocrifA<br />
de adormirea Maicel DomnuluT. Se af15, in<br />
limba siriaca, arabA, copta, greceascA si latineasca,<br />
toate insa diferA unele de altele. Tischendorf a publicat<br />
textul grecesc dupA 5 manuscripte 2) si 2 texte latine<br />
diferite 3) din care recenziunea 1 e luata din 3<br />
manuscripte. 4) Unul dintr'aceste texte si adica cel<br />
latin A 1neepe cu un fel de dialog intre Maica Dom -<br />
nulu! si Hristos, unde putin inainte de patima lui ea<br />
'I roagA sa 'I vesteasca moartea el, cu Ire! zile inainte.<br />
1) L. c, p. 355 358.<br />
8) Apocalypses p. 95-112.<br />
8) L. c. p. 113 136.<br />
4) Prolegomena p. XXXIV --.. XLVI.
368 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANA<br />
Atunci Domnul ii rdspunde : ,cum oare sä te las eu<br />
pe tine, care m'al hrdnit i sustinut ? Ingeril mei te<br />
vor pazi pe tine. Iar dup'd ce voiu fi palit patima pentru<br />
neamul.omenesc §i voiu fi inviat dupa 3 zile i dup..<br />
40 de zile ma voiu fi inaltat la cer; sA, stil, cd sufletul<br />
tau se va deslipi de trup, cand ma vel vedea venind<br />
cu ingeril gi sfintil` etc.<br />
Acest pasagiu se vede, a dat nastere :<br />
,Visulut<br />
Maicei Domnului`, cad poporul a inteles : Adormirea<br />
,Dormitioc in sens de dormire §i nu de moarte, §i povestirea<br />
mai pe larga a patimel, nu ca un ce real ce<br />
se petrece inaintea ochilor el, stand la piciorul era -<br />
eel i vorbind cu Mantuitorul, ci ca un vis vazut in.<br />
somn. Asa si este situatiunea descrisa la inceputul acelei<br />
alte redactiuni latinesti; cum ca Mariaimpreunl<br />
cu loan steterti la piciorul crucel i Christos lass pe<br />
Maica sa pe ingrijirea lul loan Intrio alit& redactiuneperdutd,<br />
se poate ca dialogul intre Maria si Christos<br />
relativ la patima, sa fie fost mai desvoltat si ast-fel<br />
a devenit un apocrif deosebit, care s'a raspandit in<br />
popor, nu IntFatata pentru coprinsul lul, ci pentru epilogul,<br />
care faglidueste aceluia ce va arata sau va avea<br />
aces carte, mila de la D-zeu Si paza easel lul, de<br />
care nu se va apropia nimic diavolesc. Aducand decl<br />
acest vis in legatura cu acel apocalips am scapat In<br />
modul acesta gi<br />
pe acest apocrif de izolarea lul. <strong>RA</strong>s -<br />
pandirea pe la cele alte popoare Si in special la Slav!<br />
a fost tratata de d-nu Ilasdeu foarte pe deplin, asa in<br />
cat nu 'ml ramane de cat a mentiona studiul respectiv<br />
din Cuvente den batrani.<br />
Cat prive§te insa apocriful in literatura romans,
EPISTOLIA mArcii DOMNULUI 369<br />
putem inainta cercetarea Hasdeu, cu un pas mai<br />
departe.<br />
In literatura romans avem doua redactiuni : una<br />
mai scurta qi alta mai lungs. Cea scurta se apropie<br />
mai Inuit de variantele gasite la cele alte popoare.<br />
Arnandoua insa erau pang, acuma cunoscute numal<br />
ca tipar, din care redactiunea cea scurta, intercalate<br />
in Epistolia Maicei Domnului, s'a tiparit pentru intaia<br />
data la 1862, §i de atuncea incoa de vr'o 20 de<br />
ori, 1) Tar redactiunea cea lunga la 1846. 2) Afara de<br />
aceea, redactiunea cea scurta putin schimbata 'se mai<br />
afla tiparita la un loc cu : ,Minunele Sf. Sisoe, 8) ceea<br />
ce se vede ca a scapat d. Hasdeu din vedere. Intrebarea<br />
ce se pune este: care din aceste redactiuni este mai<br />
veche ? Santem fericiti, ca putem raspunde cu mai<br />
multa siguranta la aceasta intrebare, de oare ce posedam<br />
un manuscript din 1784 al acestuT apocrif in<br />
redacfiunea cea scurtd! 4) Aceasta nu esclude twit si<br />
posibilitatea, ca alaturea cu aceasta sale existat §i cea<br />
lunga. Coprinsul visulul fiind a§a scurt, ii publicam<br />
aci urmator dupe manuscriptul nostru. Noi nu intram<br />
In cercetarea amanuntita a variantelor ce presinta, clar<br />
prin publicarea lui, inlesnim altora cercetarea :<br />
,Visul precuratiT nitscatoril de Dumnezau cand au<br />
1) Cluv. d. Mfr. II p. 307.<br />
1) L. c. p. 389-391.<br />
4) Ed. Bucur. 1878 p. 6-7.<br />
4) Se adi. fa sbornicui san codex miecellaneue din biblioteca<br />
noastrA, citat deja la Alexandria" qi e aerie In Sueeava. Din co-<br />
prinaul mixt acelul sbornic rem, ca este o copie dnpa nn original<br />
mal vechiu.<br />
Outer, 111. pop. Pooh 4
370<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMAN'<br />
adormit ficloarl In muntele Maslinilor, au visat prin<br />
somnu un visu ; gi veni cAtra dansa aeve adicl In<br />
videre domnul Is. Hs. gi Tau zas : 0! maica mea Tubita!<br />
au dormi gi nu auzi prin somnu ? Apol dad, s'au digteptat<br />
sfanta, au gi rAspunsu luT Is. Hs. gi au zas : adormu,<br />
fliul meu Tubit, gi Tar m'am digteptat gi t'am<br />
visat, prinsu gi la stalp legat, gi pre cruce rAstignit gi<br />
despre sflintul tau cap curge sAngele gi prAu fAc&nd<br />
gi pre sfantul tAu trup l'am vAzut unA (!) lemnu di coaji<br />
juchit. <strong>RA</strong>spunsA Is. Hs. gi zAsa : 0! maica me, TubitA!<br />
Visul ci l'aI visat eu voiu sd'l pat pentru norodul ominesc.<br />
i cine o va scriea aclastA sfantl, carte gi o va<br />
purta la dAnsul, actala om va ave mill de la DumnezAu<br />
gi priimit de la toil oameniT, gi la dasial motlillur, mA<br />
voTuarata sAngura gi mA voiu ruga cu toti IngeriT MA,<br />
fiTul meu, pentru sutletul aceluT oral, ci o va scriea gi<br />
o va citi gi altora, gi sa o poarti la dAnsul actastA<br />
sfanta carti gi '1 voiu duce Intr'un Implratiea cerTuluT.<br />
Amin! 4
EPISTOLIA DOMNULUI NOSTRU ISUS HRISTOS<br />
Legenda Duminicel<br />
Acest apocrif stA in intima IegAturA cu ,Visul de<br />
latA, §i cu , Calatoria cu care impreuna formeaza pe de<br />
o parte ,Epistolia MaiciT Domnuluic pe de alta parte<br />
este insA§T ,Epistolia Domnulul nostru Isus Hristos ce<br />
a trimis'o Dumnezei din cer.` Din acest apocrif avem<br />
de asemenea o recenziune lungs §i alta mai scurtA.<br />
Cea mai veche §i mai vestitA este cea lunga ,Epistola<br />
lui Hristios( care se afla in sbornicul din sec. XVI<br />
impreuna cu cele alte apocrife, de care am vorbit<br />
pang. acuma. Dupa acel manuscript a editat-o §i a<br />
studiat-o d-nu HAsdeu. 1) In deosebi a publicat<br />
1) L. c. 11 p. 21-55.
372 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
Vesselovsky un studiu profund, sub titlul: ,Epistolia<br />
din ea' ')<br />
continuat apoT in eel alt: ,Domenica-Anastasia<br />
§i Vinerea-Paraschiva.` 2) Ne folosim<br />
de toate acestea, pentru a da in resumat istoricul<br />
acestuT apocrif. De timpurid deja s'a nascut sfin0rea<br />
Duminicel §i rOnerea asprA de la or ce lucru. Deja<br />
in sec.VI se pomene§te ,Epistolia din cerc Fabricius a<br />
publicats) un mic fragment grecesc,care dupa cum se vede,este<br />
prototipul red actiunilor slavice §i redactiunel romane<br />
celel lunge. Aci se accentueaza pAzirea stra§nicli<br />
a DuminiceT §i pedepsele ce vor urma din nepazirea<br />
61. 0 copie latineasca a redactiund de pe la 788 din<br />
Francia s'a publicat asemenea de Fabricius 5) §i care<br />
de sigur se datoreVe mi§cAreT eretice din sudul acelel<br />
tArT, unde apoT s'au inrAdacinat Albigensi, BogomiliT<br />
francezT. Intr'un sobor linut la 755 de Pipin, se pomene§te<br />
intre allele §i de aceasta pazire prea asprd. a DuminiceT,<br />
pe care insa biserica o condamnA, zicand, ca<br />
oameniT sA se retie num al de lucrarea campulul §i de cele<br />
alte lucrArT2) de munca sau casnice. Tot a§a se re<br />
petA §i In ,Constitutioc din Worms de la 829; ba se<br />
adauga chiar, el aceT ce nu pazesc Duminica au fost<br />
lovitT de trasnet sad de carceTul membrilor, sad chiar<br />
an fost ar§T de foc.6) Aci gAsim chiar acelea§lpedepse,<br />
ca §i in Epistolia. A§a se mai povestesc §i alte legende<br />
1) Jurn. Minis. Nar. Pros Vol. 184 p. 50-116.<br />
1) Ibid. vol. 188 part. II p. 186-247.<br />
3) Cod. apocryph. N. Test. III, 511-512.<br />
4) L. c. p. 309-313.<br />
5) Vesselovsky 1. c. p. 56.<br />
41j Vesselovsky 1. c. p. 57.
RPISTOLIA DOMNULUI NOSTRU ISUS HRISTOS 373<br />
In toate arile, despre pedepse ce au citzut peste cal-<br />
catorii zileT de Duminicb..<br />
Amaducci 1) a publicat un alt text latin al EpistolieT<br />
din secol. XII, care dupit aceasta redacOune e cltzut<br />
din cer la Gaziza, sau precum indrepteazti, Vesselovsky:<br />
Galata, si nici de cum in Ierusalim sau Roma,<br />
precum era indicat in textul grecesc si cel latinesc.<br />
Alte recenziunl, tot din sec. XIII. sant atribuite until<br />
,Eustacius abbas de Flay 'care a depus marturie di a<br />
venit din cera). Aceste recenziuni Impreuna cu rencenziunea<br />
anglosaxona formeaztt o grupa. deosebita. A doua<br />
"vet maT tarzie Si invederat o desvoltare a celeT d'antei,<br />
se compune din rencenziunea nu mai puffin rAspanditit,<br />
unde, pe large Duminica se adauga si Vinerea, §i se Introduce<br />
Maica Domnului. care joaca aci acelasi rol de<br />
mijlocitoare intre oameniT qi Dumnezeu, precum am<br />
vazut-o in ,Calittoria la Tad' unde se roaga pentru pa-<br />
catosiT ei dobandeste ertarea lor, numaT din causa ce<br />
ea se roaga pentru (Musa. Aceasta prelucrare o atribue<br />
Vesselovsky secteT Flagellanilor din sec. XIII3). Atuncea<br />
miscarea reformatoria Tea caracterul )61%d si<br />
atuncl apar pe la 1269 , biciuitoriT s (Flagellan01) ce<br />
se bicruiau pentru isptisenia pacatelor. Ei se raspandirA<br />
imediat pans in Polonia gi<br />
Ungaria. Miscarea religioasa<br />
deveni mai intensive in sec. XIV pe vremea<br />
1) Aneectota litteraria Roma11773 vol. I p. 69 75 spud: Vesolovsky<br />
1. c. p. 74 urm.<br />
2) Hoc est mandatumDei de observation diei Dominicae quod<br />
Dominus Eustacius abbas de Flay testatur venisse de coelo." ibid.<br />
p. 76 urm.<br />
2) 1. c. p. 82 urm.
374 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
cIumei negre. Ziva principals a for a fost, dug tarturiele<br />
tuturor scriitorilor cuntimpuranT : Duminica.<br />
De alts parte cinsteau si ziva Vinerel, ca ziva in care<br />
s'arestignit Domnu Hristos. Ast-fel a ajuns vechiul apocrifsa<br />
be fie o carte de predilectiune, si eI l'au schimbat<br />
dug modul for de a considera Duminica, Vinerea si<br />
Maica D -luY. InteadevAr s'a publicat o Epistoliec 1Atineasca<br />
din sec XIV de catre Stumpf, luata din cronica<br />
franceza a luI Nangis, unde se afla imediat, dug<br />
re1atiuneadespre Flagellantil 1). Acest text. din secolul<br />
XIV se apropie cat se poate de mult, de redactiunea<br />
romans cea lung, ba adesea orl se potriveste cu<br />
dansa, vorba cu vorba. Dintr'un ast-fel de original latin<br />
s'a facut fara indoiala o traductiune greceasca,<br />
sau poate s'a prelucrat redactiunea cea veche greceasca,<br />
dupa acel original latin, din care apoj s'a<br />
tradus sloveneste respective romaneste.<br />
Redactiunea noastra se deosibeste insa si de cele<br />
°Rate pans acuma si se apropie de cearuseascA publicatA<br />
de Pypin, care intocmal ca cea romans, mai are 0<br />
Mercurea ca zi de post, pe langa Vinerea si Duminica.<br />
Aceasta redactiune lung tiparita si raspandita in<br />
Romania abia de pe la 1852, este deja cunoscuta Romanilor<br />
inca din secol. XVI, cad face parte din importantul<br />
Codex Sturdzanus. Popa Grigorie din Mahaclu<br />
a tradus'o fara indoiala din slavoneste, ca toate cele<br />
alte bucAtI dintr'acel. manuscript.<br />
Afars de aceasta redactiune veche si de tiparul modern<br />
,a cArui bibliografie a facut-o d-nu Hasdeua) maT po-<br />
+)<br />
Vesselovsky 1. c. p. 89.<br />
9) Cuv. d. batr. II p. 39-40.
EPISTOLIA DOMNULUI NOSTRU ISUS HRISTOS 375<br />
sedam si noT o copie manuscripts in sbornicul nostru de<br />
pe la 1750. Neat ca lipseste una sau doua foi de la inceput,<br />
restul care coprinde 13 paginT, reprezinta o varianta<br />
destul de 1nsemnata de acele redactiunr. Asa,<br />
ca sä pomenim numal una, nu se pomeneste nici un<br />
,calugar Me Untie( precum este In textul din sec. XVI,<br />
nicT numele patriarhulul din Ierusalim, unde a cazut<br />
aces NoT dam aci in scurt coprinsul epistoliel,<br />
duparedactiunea noastra inedita, de oare ce cele<br />
alte doua sant publicate. Lacuna de la inceput o umplem<br />
cu estractul din recenziunea moderns :<br />
,A cazut o data o plata din cer, mica la vedere dar<br />
grea la ridicare. Atuncea patriarhul Ierusalimulul a<br />
adunat top. vladicil qi an facut rugaclunI treT zile si<br />
treT nopt.T. Atuncea veni un glas din cer, zicand : luatl<br />
piatra si o desfacet.T. Inteansa* se afla epistolia , ce<br />
grab, : V'am trimes o scrisoare, Tar voT n'at1 ascultat,<br />
si nu ati cinstit sfanta Duminica, de aceea v'am certat<br />
cu lerni grele, cu foamete si cu limbl paganesti, si<br />
trasnete si ploae groaznica si multe semne v'am ar6.tat`<br />
.<br />
Pans aci estractul dupa recenziunea moderns; de<br />
aci inainte, dup& manuscriptul nostru :<br />
,$i<br />
multe semne v'am aratat pentru Duminica, In-<br />
vierea lul Hs. ySi maT rare ati inceput a face ; si am.<br />
gandit sa peritl cu tot1 pentru sf. Duminica si sf. VinerT,<br />
si Tar m'am milostivit pentru ruga maicei mete<br />
§i pentru apostolil mucenicil si ingeril meT. Doara yeti<br />
feri saraci si miser, Tara voT nu-T miluiti. Mani! nu<br />
au lege si in pre a tor, Tara vol radeef de legea voastra.<br />
Nu §titl el VinerT am zidit pe Adam? ca Dumi
376<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA.<br />
neca veni Arhanghelul Gavriil cu bunavestire, ea Duminica<br />
luaTu botez, ca Dumineca invieTu din morti, ca<br />
sit invie si morti la judet? Nu stitT cif Sf. Vineri ma<br />
rastignira pe truce ? Deer tine nu va posti Sf. Vineri,<br />
va petrece in foe de vecT ; Tar tine va cinsti Sf. Vineri<br />
si sf-le Miercuri, va avea viaa de ye& Ma jur<br />
pe scaunul eel inalt etc. ca dace nu va feri Sf. Duminica<br />
si Sf. Vineri si Sf. MercurT cu postul si cu metatanie<br />
si cele alte praznice, vom trimete flare cu cate<br />
douti capite. Si proclet se fie omul ce nu '$l va lasa<br />
lucrul Sambata de la al noualea cias pan& lunT in<br />
rasitritul soareluT ; si MercurT si VinerT se postitl. Dad.<br />
nu, nu voiu mai trimete ,eitenil` pe pamant ci voiu<br />
deschide 7 cerurT si va ploa plata arzanda $i uncrop ;<br />
in luna luT Fevruarie voiu face 11 zile intuneric, si in<br />
Aprile, 17 zile va ploua sange $i spuza si va strica<br />
toate.`<br />
Urmeaz§, apoT o apostrofa. teribila in contra pad,tosilor,<br />
cari sant enumerall ; si se Insira pedepsele lor.<br />
ApoT urmeaza; , cum ca. aceasta, trimitere este de la<br />
tatal nevazut, si eel, ce nu vor crede inteansa vor merge<br />
in focul de veci, eel gatit draculuT ; maT usor va fi SodomuluT<br />
si GomoruluT, de cat aceluea ce nu va priimi<br />
aceasta trimitere, cazuta, din cer in lerusalim.`<br />
Mal urmeaza blastamarea acelora, ce ocarese pe<br />
popil, siblastemarea popilor ce nu slujesc in regula in<br />
biserica. , Si se fie proclet pop a ce nu va priimi si nu va<br />
ceti inaintea soboruluT aceasta scripturti si trimitere<br />
din Ierusalim.'<br />
,Iar eine va scrie §i va ceti aceasta epistolie, aceluea<br />
IT va erta D-zeu pacatele. Imediat dupa aceasta iar se
EPISTOLIA VOMNULUI NOSTRU ISUS HRISTOS 377<br />
afla: o apostrofare analog. Textul se terming. cu cuvintele.<br />
Eu patriarhul dill Ierusalim fuiu umbrit de<br />
duhul sfantu Si crestin ; drept (aceea) roguma-voao,<br />
fratilor mid; vindeti-va avutie voastra §i va cumparati<br />
cheea imparatiei cerului cu milostenie etc<br />
doara D-I D-zeul nostril, cela ce au flout cerul pi<br />
pamantul,<br />
doara isi va intoarce mane sa despre nor<br />
§i doara ne va milui si pre nor Is. Hs. D-zaul ce-I tinere<br />
§i putere noastra in vecii vecilor. Amin.'<br />
Pe lang aceasta redactiune lung, care a devenit<br />
cartea populara: ,Epistolia lilt Hristos' mai esista i o<br />
aka. redactiune scurta romaneasca, care precum a observat-o<br />
foarte bine d-nu Hasdeu, formeaza inceputul<br />
asa numitei ,Epistolie Maicei Domnuluic si care se<br />
potrivqte intocmai cu recenziunea maghiara, polona<br />
si ruteana. Dependenta textului roman de eel rutean<br />
merge chiar mai departe de cat a observat-o d. Hasdeu:<br />
Aceasta epistolie s'a gasit in orasul Bethania dice<br />
textul unguresc, dupa indicatiunea sa prop t ie. La Rutheni<br />
i Poloni s'a schimbat acea Bethania in Cara Bri-<br />
tanid, sad Cara Britanilor. i in textul roman regasim<br />
atat Cara Britanilor cat Si muntele Maslinilor<br />
dar ast-fel schimbate, ca cu grew i ar mai recunoaste<br />
cine-va, care nu it a comparat cu cele alte variante<br />
neromane. Iata cum sung. textul roman : Aceasta carte<br />
este aratata in fata bdtrdnilor, in manta Maslinilor.<br />
Mutand numailitera r din cuvantul bdtrdnilor mai sus,<br />
ajungem de la acest din urma, laforma corectA: Britanilor;<br />
o mu tare ce s'a putut face foarte lesne de catre acela,<br />
care a copiat manuscriptul scris cu cirilica §i cu litere<br />
aruncate de asupra, precum este scripture cirilica. Co-
378<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
pistul neintelegand cuvintele: terra britanilor, a citit decT:<br />
batrdnilor §i din tam a ajuns lafafa. Aceasta schimbare<br />
este de alts parte importanta §i pentru constatarea, el<br />
toate edifiunile moderne s'at facut dupa o singura copie,<br />
cad toate au; fafa batrdnilor. PanA acuma pe cat<br />
§tim, nu s'a aflat un manuscript al acesteT redactiunT ;<br />
cu timpul insa credem ca vom reu§i a'l gasi §i pentru<br />
aceasta legends, §i atuncea sper ca se va dovedi, data<br />
conjectura noastra este adevarata.<br />
0 alts trasura caracteristica a acestel legende, relevata<br />
de d-nu Hasdeu numaT pentru redactiunile polona<br />
§i ruteanA, §i nicT de cum pentru cea romans,<br />
este, ca originea el se esplicA acolo in modul urmator :<br />
Aceste cuvinte DumnezeeVi au fost trimise dupa<br />
legends de insu§r Dumnezeu, Paper, respective patriarhulul<br />
Leone, care le-a trimis fratelur sau RegeluT §i<br />
cu ajutorul for a biruit pe vrajma§r. IntocmaT a§a, numar<br />
cu omiterea numeluT patriarhuluT, se regasa5te<br />
acest pasagid §i in redactiunea romans, unde se zice :<br />
, Aceste cuvinte sant de la singur Dumnezeu §i mantuitorul<br />
nostru Is. Hr. fiind data prea sfincitului patriitrh,<br />
earn patriarhul o au trimes frate-sau cralului sa-1 fie<br />
intru ajutor catre pizmalii /A<br />
Identitatea pe care o relevam acuma, ne arats locul<br />
unde trebue sa cautam originea redactiuner scurte<br />
romane Invederat ca a ajuns la nor, impreuna cu ,Visul<br />
Maicil DomnuluP de la Rutenb, unde se aflu aceste<br />
douaapocrife de asemenea tot-d'a-una combinate. Red<br />
acti un ile cele lunge ne-au venit, dupa toata pro babilitatea<br />
de la SlaviT de Sud, pe tend redactiunile cele scurte<br />
se par ca au prototipurile for in literatura populara ru-
EPISTOLIA DOMNULUI NOSTRU ISUS HRISTOS 379<br />
teand sau polona. Mai observAm ca manuscriptul nostru<br />
din 1784 care tontine Visul( este scris In Suceava!<br />
Cat prive§te coprinsul acesteT redactiunl, el se poate<br />
resuma in recomandatiunea cinstireT §i pazirel DuminiceT,<br />
Tar peste acela, ce nu ova tine, vor veni pedepse<br />
analoage cu cele din redactiunea cea lung. Aci nu se<br />
mai pomene§te nici de Mercurea, nicT de Vinerea. De<br />
alts parte s'a adaus, ca insuysi cartes are puterea de a<br />
ajuta pe totl aceT, ce o vor purta, IntocmaT precum am<br />
vazut-o la ,Visul' cu care e unit, §i precum o vom<br />
maT vedea la ,Minunile St -luT Sisoe.<br />
Destul de cunoscut este acuma rolul ce'l joaca St.<br />
Duminica personificata in basmele roman. FetT fru=<br />
mo§I ajung la dansa abia dupa ce au trecut pe la St.<br />
Mercure §i St. Vinere; cate§T trele babe batrane IT ajuta,<br />
sau dandu-le sfaturT bune sau chiar lucrurl minunate.<br />
A§a In povestea porculuT, a luT Creanga 1) in<br />
Zina Zorilor a luT SlavicT etc. in toate colectiunile de<br />
basme ale luT Ispirescu, Fundescu, Schott etc.<br />
Dc alts parte gasim St. Duminicapersonillcata §i a-<br />
Murata cu Vinerea In colinda Sf. Duminica 2) unde<br />
vrea sa boteze pe Domnul, i se duce Duminica la<br />
Iordan, sä caute darul, dar and se intoarce cu darul, cu<br />
treT florT, ca §i treT viorT<br />
ce lucesc ca ni§te zorT4<br />
Domnul a fost deja botezat ,cu nanapl St Ion.'<br />
Darul IT rAmane Insa. eT §i ea devine mai mandra de<br />
1) Convorb. liter. An. X. 1876.<br />
2) Marienesen. Collude No. 15 p. 39.
380 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMAN).<br />
cat Vnerea. Vesselovsky cunoaste aceasta colinda din<br />
traducerea germana a lul Schuller, si o compara1)<br />
oare-sr cum cu un cantec popular bulgaresc No. 43<br />
al colectiunel frailor MiladinovOl. De asemenea citeaza<br />
2) si cea-l'alta colinda : Maria si fetele 8) unde St.<br />
Duminica merge inaintea Marier In ,Rusalim(<br />
i floe' culegea<br />
cunune invartea<br />
pe cale i .ipa.'<br />
Vesselovsky studiaza acolo, ca o continuare a studiuluT<br />
situ despre legenda Duminicer, personificarea<br />
Duminicel in literatura universals.<br />
NoT maT adaugam aci doua citate din literatura vechie<br />
roman& privitoare la sfiintirea Duminicer si VinereT.<br />
In Pravila mica tiparita la Govora 1640 zice Mitropolitul<br />
Ghenadie ; Oar& Intealtd chipu insusi datoriu<br />
Taste a posti Miercurea fi Vinerea prespre tot anuld,<br />
cum porancesc sfintele $i dumnezeestile pravile,c facandu-se<br />
alusiune la Pravila Apostolilor cap 66 si 2554)<br />
Tot in acea Pravila se maT povesteste si cele urmatoare<br />
:<br />
,DecT intr'una de zile un trupd mort alit oare caruea<br />
fu scosfl la cale, si'l intimpina marele Pahomie,<br />
si vazu doT Ingeri mergandd pre urma patulul mortu-<br />
1) Domenica-Anastasia p. 202 No. 1.<br />
ti) L. c. p. 201.<br />
s) Marienescu L c. p. 46-49.<br />
4) Ciparlu, Analecte literare. Blasiu 1858 pag. 142.
RPISTOMA DOMNULUI NOSTRU ISUS HRISTOS 881<br />
lul, §i sg, rugs. lui Dumnezeu, sA4 descoapere luice fu,<br />
§i venire, aceT doT Ingeri call% dinsul §i zise ciitra din-<br />
§ir: dereptu ce fiindu vol ingeri §i meargeti pre urma<br />
unuT mort6? §i-i graira lui: unul din noT Taste Miercuri<br />
lard altul Vineri. _lard pentru ce meargemd pre urma<br />
luT, el tocmal intru aceaste zile posti kind la mortea luT.<br />
DereptA aceea §i not-1 Milani, cela ce se nevoea§te.<br />
Intre D-zeu.' 1)<br />
I) ibidem pag. 1&).<br />
IVIMINew
LEGENDA VINEREI<br />
Legenda aceasta cu care ne vom ocupa acuma se<br />
afla asemenea in Codex Sturdzanus §i a fost publicata<br />
de d. Hasdeu in Cuvente den batrani. 1) Sf. Vinere, de<br />
care e vorba aci este aceea din Roma, care se praznuWe<br />
la 26 Iulie, al cares prototip grecesc se afla intr'un<br />
manuscript al Bibliotecei imperiale din Viena 2)<br />
In Mineele grece§ti se afla aceemi legenda mai prescmtata<br />
de cat In textul nostru roman, care se vede<br />
ca n'a fost tradus din grece§te, ci din slavone§te. Redactiunea<br />
slavona prosaica nu s'a gasit Inca., dar Vesselovsky<br />
arata multe paralele in li1eratura italiana. Asa<br />
a fost prelucrata In Locra ail Gerace §i a fost publieata<br />
latine§te la 1643 in Neapoli de ate un popa anume<br />
Simon, din cinul Carmeli(ilor. 8) La 1645 tipari<br />
Francesco Gravina de Cruyllas in Palermo, viata Sf. Vi-<br />
9 II. p. 139-156.<br />
2) HiLsden 1. c. p. 139.<br />
9 Autore R. P. Fratre Simone a Spiritu Sancto carmelitano excalceato,<br />
ap. Vesselovsky. 1. c. p. 206.
LEGENDA TINEREI 383<br />
neri in limba italianit. Densebirea intre aceasta din.urmit<br />
§i acea a Fr. Simon consta, afarit de amanunturi mat<br />
micT, mat mult intr'aceea, cA Sf. Vineri a luT Gravina<br />
este localisatit in Sicilia 1) Se vede el a fost Influentata<br />
de o alts Sf Vinere asemene sicilana a careT via -<br />
.A s'a scris de Gaetani. 2)<br />
Coprinsul legendeT romftne, care diferA in mat mul-<br />
te puncte de redactiunile latine, italiane ei de cea gre-<br />
ceasca a Mineelor este pe scurt cel urmAtor:<br />
,Eraun om anume Agaton §i muerealuT Polfiia. Du-.<br />
pit multA vreme, neavand copil, se rugaraluT D-zeu §i<br />
veni un finger de le spuse ea vor avea o fats, a careT<br />
nume sA fie: Sf. Vinere, cad se va na§te Vineri. Dupa<br />
ce crescu se duse din curtile tataluT sau sa propovitduTascA<br />
Cre§tinismul. A§a ajunse mai intaiu intr'o cetate<br />
anume Antiohie, al careT imparat se chema An-<br />
tioh, el era Grec. S'au<br />
vent multi de au pArAt-o re-<br />
gelul c6. propaga religiunea cre§tinA. ImpAratul se mAnie<br />
Si porunci slugelor sA -o aduca inaintea lui. VAzAnd<br />
cat de frumoasA era, II zise sA se piece dumnezeulul sau,<br />
§i el o va lua de nevasta. Sf. Vinere respinse insa propunerea<br />
lui. AtuncT porunci imparatul sA o leagA ca<br />
sA o rastigneasca. Ea se rugA la D-zeu §i se ridica un<br />
t) Tiltul acesteT biografiT este: Vita di S-a Venera. da Latini<br />
clefts Veneranda, da Greci Parasceve, vergine martire a predicatrice<br />
di Cristo, scritta da D. Francesco Gravina de Cruyllas, Estratta<br />
da molts omelie de santi Padri Greci e Latini e cavata<br />
da non poche scritture a penna. Con privilegio. InPalermo nella<br />
stamperia d'Alfonso dell'Isola (stamperia camerale) Apud. Vesselovsky<br />
I. c. p 207 No. 1.<br />
Vesselovsky 1. c. p. 205-206.
384 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANX<br />
vifor.ce lua o plata mare §i o pinia ca o frunza qi suna<br />
; §i se ivi Ingerul Domnulul inaintea eT, §i rupse legaturele<br />
de pe maInile eT. Atunci strigara toil oamenir:<br />
nu e alt D-zeu maT mare, de eat D-zeul Sf-teT Vineri 1<br />
si slugile imparatuluT se inchinara inaintea el ; Tar ea<br />
II boteza. Imparatul vazand acestea porunci altor slugi<br />
zicand : prindeti-o §i aflatI o caldare §i ardeti petri §i<br />
le zmicuraii qi le 1344 in caldare §i bagatI plumbu<br />
§i seu §i smoala, sa fiarba §apte zile §i §apte nopti §i a<br />
aptea zi obagaVin caldare! A§a facura, dar daelt descoperira<br />
caldarea, se scula Sf. Vineri in picioare teafara<br />
§i nevAtAmata. Cum se apropie imparatuI de dude<br />
mare sa vaza acea minune, lua Sf. Vinere apa din caldare<br />
§i'l stropipeste obraz, orbindu-1. Imparatul se ra-<br />
ga apoi de dansa sal milulasca, el vrea O. se fedi<br />
cretin. Si Sf. Vinere cazu cu fata la pamant §i planse,<br />
§i se facu o balta din lacremile eT. Cu aceasta apa de<br />
lacrimi unse ochilImparatului, §i el vazu, §i cu aceea,T<br />
apa II boteza pe dansul §i pe totT oamenii ce erau acolo.<br />
Dupa aceea pleca de acolo Inteun alt ora§, ca sit<br />
propovaduiasea euvantul luT Hs. aci domni Atizma imparat;<br />
acesta de asemenea IT fagadui mana sa, clack<br />
ea se va inchina D-zeilor sei. Sf. Vineri insa nu voi,<br />
§i imparatul porunci slugilor sale. sa o duce inaintea<br />
zmeulul din cetate, ca sa o manance. Sf. Vinere Men<br />
semnul crucel peste acel zmeu, §i fugi diavolul §i toate<br />
duhurile necurate dintrInsul, §i atuncea se apropie<br />
Sf. Vinere de zmeu §i calca cu picTorul spre falca zmeuluT<br />
§i Inn% Inteansul si trecu prin zgaul luT afara si<br />
statu Wit inaintea luT. Si atunci boteza pe hnparat 41<br />
toate slugile luT §i tot! oamenll. De acolo ajunse in o-
LEGENDA VINEREI 385.<br />
ra§ul luT Aclit imparat , unde i se intampla ca la eeT<br />
l'altf doi imparaV. i aci porunci, de o pusera intr'o<br />
&Mare cu plumb, seu §i smoala, dar pars foculuT de<br />
sub caldare arse slugile imparatulul §i atuncT zise Aclit<br />
imparat cal IA slugile luT: taTat-ii capul. Inaintea mor-<br />
OT se ruga Sf. Vinere catra D-zeu, zicand : rogu-te sa<br />
facT mild cu aceT, ce voriface pomanamie §i prinosul§i<br />
liturghie §i lumanare §i blagaslove§te Doamne, casele<br />
for §i ficiorii for §i holdele §i dobitoacele for toate ; §i<br />
sa fuel,' de el toate duhurile rele i farmacatoarele ; §i<br />
sufletele for sa fie luminate ; e cela ce nu va cinsti aceasta<br />
zi de vinerea mare, cu milostenie §i cu rugacTune<br />
la biserica, Tara cela ce va lucra inteansa, acela se<br />
fie blastemat; Tar cela ce o va cinsti §i o va posti §apte<br />
zile, sa fie lug sanatate §i ertaciune pacatelor: §i tine<br />
nu-dva cinsti Sf. Vineri, ci-o va spurca cu came sau<br />
cu branza etc. acela sa nu birtifasca. CA Sf. Vineri<br />
rastignitu-s'au Hs. de voe in cruee.<br />
Dupa aceea II ta'lara capulc.<br />
Aceasta rugaciune de la sfar§it ne arata ca Sf. Vinere<br />
din aceasta legenda este o personificatjune a zilei<br />
Vineri, pe care am intalnit'o deja personificath. cu<br />
Mercurea alaturen §i cu Duminica. In Ms. de Intrebari<br />
§i rasp din 18091) se afla §irul urmator de IntrebarT ce<br />
sta in legatura cu legenda de fatA:<br />
I. Pentru ce postimfi patru posturl intru unti annil?<br />
R. Pentru cele patru piroane ce batura JidoviT in<br />
palmile luT Hs. §i in ,costa.<br />
I. Dar Vinerile pentru ce le postimii?<br />
1) pagina 11.<br />
Gager, lit. pop. rom.<br />
25
386 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA.<br />
R. Pentru cele patru rane.<br />
I. Dar Mercurile pentru ce le postimn ?<br />
R. Pentru ca sa incaparmtt la ziva de judecata suptil<br />
aceperemantu PrecistiT, care sit va ruga fiTulul eT pent<br />
ru pacato§i §i pe cati va cuprinde,;.pe to va erta Dumnezeu<br />
de pacate.'<br />
Deosebirea intre ,Intrebarile" Si legenda este numal,<br />
ca la cele d'antai s'a specializat momen'eul din rastignirea<br />
la care se refers cinstirea Vinerilor, pe and<br />
in legenda este faptul intreg al rastignireT, cauza postulul<br />
§i al cinstireT VineriT. Cat prive§te Mercurea vedem<br />
aci Maica precista, puss in legatura cu dansa ;<br />
fart indoiala de asemenea o confundare intre dansa<br />
§i Mercurea, precum a demonstrat-o Veselofsky la Duminica<br />
§i Vinerea, 1) cum di in multe literaturi populare,<br />
au luat locul MaiciT Preciste.<br />
De observat pe langs acestea este, ca ins4T legenda<br />
VinereT, §i nu numaT cinstirea zileT VinerT, ci chiar cu<br />
numele eT, a devenit o colinda publicata de Theodorescu.<br />
2) IatA o textual :<br />
Sus pe slava ceruluT<br />
Ler-oT Leo d'aT Ler-oT Doamne -le.<br />
La poalele raTuluT<br />
La scaunul DomnuluT,<br />
La scaun de judecatil<br />
Trude merge lumea toatil,<br />
Genuchiat- a sflinta Finer&<br />
1)1. c. (DomenicaAnastasia) p. 194 urm.<br />
2) Colindele roman Bucur. 1870 p. 41-42.
LEGENDA VINEREI 387<br />
Genuchia gi miy plfingea<br />
§i de Domnul se ruga<br />
§i din gurit-asTa grida<br />
§tii Doamne ca m'aT trimes<br />
Pamantul ca sIt'l botez.<br />
TotT s'au dat botezului,<br />
NumaT unul nu s'a dat :<br />
Cetatea Irodulul<br />
Nu s'a dat botezului<br />
NicT erestinatilor,<br />
Ci pe mine prinsu-nect<br />
Prinsu-nect<br />
Legatu-nt'a<br />
Cu cutit taratu-m'a<br />
In cazan betgatu-m'a<br />
$i fret zile fiertu-nea<br />
Nunta'n ceara On refind ;<br />
ET din cazan scosu -m'au<br />
Apo/ strecuratu-m'an<br />
La gard aruncatu-m'au<br />
In obi= scuipatu -m'au.<br />
§'am acid<br />
Cunt am putut<br />
§i la tine c'am venit<br />
Sit'mT daT sfitil'n ajutor<br />
Ye Irod ca s'ii'l<br />
omor.<br />
Restul ColindeI ne spune ca D-zeu u da pe Sf. Ilie<br />
intr'ajutor, care trasnia dracT §i fI fulgera, §i el. se speriau<br />
§i botezului se dau.<br />
Pentru a da legendeT caracterul uneT colinde de Cra
388 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR). ROMANA<br />
dun s'a schimbat numele imparatilor §i s'a contopit<br />
in ,trod` eel destul de bine cunoscut. Dar gall de aceasta<br />
adaptare naturals, se potrive§te colinda cu legenda<br />
chiar pang, in amanuntul cazanului eel cu tears.<br />
§i resins. Dependenta Colindei de legenda este deer<br />
invederata §i mai presus de or ce indolala.<br />
Invatatura pentru celi 12 vineri mari ce sant<br />
preste anu.<br />
In legatura intima cu legenda Vinerel in general §i<br />
cu cinstirea zileT Vinerea in special, sty acest apocrif<br />
descoperit de not in literatura romans.<br />
Afars de Vinerea mare maT sant §i alte Vineri peste<br />
an, ce trebue praznuite, de oare-ce intr'ansele s'au<br />
intamplat lucruri importante din istoria lumii cre§tine.<br />
Prot. Vesselovsky ocupandu-se de acest sir de apocrife,<br />
n'a putut sa nu studieze in modul sau eel profund<br />
§i apocriful de fata §i noT din parte-ne ne vom folosi<br />
de studiul sau in respect en redactiunea noastra.<br />
romans, necunoscuth pang acuma.<br />
Intocmai precum s'a cautat a arata toate intamplarile<br />
ce s'au facut in ziva de Dumineca, §i care IT dau<br />
acel caracter slant, tot a§a s'a adunat lista intamplarilor<br />
din ziva de VinerT. 0 astfel de compilatiune<br />
se atribue papei Clemens §i textul grecesc s'a publicat<br />
de Cardinalul Pitra. Acest text nu coprinde de cat o<br />
simply lista. acelor 12 Vineri de peste an, Wit vre<br />
1)<br />
Skazanio o 12-ti piatnitah :.biro. M N. P. vol. 185 partea 2<br />
1875 p. 326-367. Si continuarea sub titlul Freiheit-Eleftherij"<br />
ibid. vol. CXC. partea 2 pag. 76-126.
LEGF.NPA CELOR 12 VINE1RI 389<br />
un cuvant de esplicare. Vesselovsky alatureaza apor<br />
un ,sir de paralele din literaturele occidentale, cari<br />
Coate in de aceasta redactiune, ce o putem numi :<br />
Clementina.' A§a o variants germand, alta proven-<br />
-gala din sec. XVII. apol done italiane, din care cea din<br />
urma adauga deja o mica esplicare la fie-care Vinere.<br />
Ceva mat esplicatd. este apoT recenziune engleza :<br />
,despre cele 12vineri de our de peste an §i apol una<br />
franceza 1)<br />
Cu totul deosebita se presinta acuma o alts grupa<br />
de legende asupra celor 12 Vinert, ce se poate numi<br />
cea sloveneasca, sau precum o numWe Vesselovsky<br />
,Elefterianr de oare ce se afla numai la Slavi §i persoana<br />
principal, intr'acel apocrif este ,Elefterie" sau<br />
precum sunk, in recenziunea romans.. Liftirie. Aceasta<br />
redactiune este cnnoscuta in opt texte slavice, pe<br />
cari Vesselovsky IT Imparte in done grupe , deosebite<br />
intre dansele mai cu seama prin ordinea In care se<br />
enumerd cele 12 Vineri. Ajunge acuma sA spunem ca.<br />
redactiunea romans se potrive§te cu grupa A, pe care<br />
o caracterisam Intocmai dand coprinsul redactiunel<br />
romane , tot de o data aratam printr'aceasta prototipul<br />
direct al acestet din urma. Redactiunea romana<br />
o posedam, pe cat §tim pana acuma, numai not singuri<br />
in sbornicul nostru manuscript de pe la 1750 unde<br />
ocupa noue pagini. Tat, pe scurt ceea ce ne spune legenda<br />
celor 12 Vinert :<br />
,La apus este un pAmant frumos §i acolo este o cetate<br />
ce se chiama Drace. Acolo locuiau multi Jidovi<br />
1) L. c. p. 329-334.
390 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
0 se priceau In cuvinie cu Cre0init 0 data se invoir&<br />
intre dan0i sA aleaga cafe un filosof, cari sa se intrebe<br />
din carte, §i a caruI lege se va dovedi, ca e mar,ade-<br />
A/rata, pe aceea o vor priimi:<br />
5i aleserA Cre0inft un filosof anume Leftirie, iara<br />
Jidovil alesera un filosof anume Tarasie §i intrarA.<br />
amandoi iutr'o casa de taina §i incepurA a se intreba<br />
din carte §i din legi, §i se pricirA trel zile §i<br />
trei nopli, §i tot it ramasa Leftirie pe Tarasie. 5i vitzu<br />
Tarasie ea rAmAne, zise dire Leftirie : Tata ca ma, due<br />
afar/ sA ma trezvesc, ca mi s'au sillbatiteit minlile din<br />
cap, bra panA cand volu veni de afar/ to sa. ,stiff randul<br />
celor doa-spre -zece Vineri marl, ce au lAsat D-zeu<br />
de folos Cre§tinilor peste an. Leftirie nu tiea ce sA facA.<br />
Tara Tarasie avea un fidlor anume Mahiil, i acesta<br />
ramase cu Leftirie in casa. Atunci se indreptA acest<br />
din urma cAtre Mahiil §i'1 intrebA, dael §tie, sa'i spue<br />
randul celor 12 Vineri. 5i Mahiil zise : §tiu-le , ca au<br />
facut Dumnezeu un sfetoc §i li-au scris acolo §i li-au<br />
dat apostolilor ca di §tie §i el de acele 12 Vineri; car apostolii<br />
cAnd s'au dispArtit de Hristos II-au ascunsu de<br />
frica Jidovilor. IarA Jidovil prinserA pe unul din apostoli<br />
cu sfetocul la el i au fostu scrise §i acele 12 Vineri<br />
mari: Si incepu Mahiil a be spune wale pre randu. c<br />
, Ant Aia Vineri inainte a 40 mucenici, atunce scoase<br />
D-zeu pre Adam §i pre Eva din rain.<br />
,A doua Vineri inaintea blitgovi0eniilor; atuncea<br />
ucise Cain pre Avel.<br />
,A 3-a inaintea Pa§tilor ; al unce rilstignirl pe Hs.<br />
A 4-a inaintea Inalt,Arei: dAramarea Sodomului,<br />
Gomorei 0 celor alte cetatj.
LEGENDA CELOR 12 VINERI 391<br />
,A 5-a inaintea Rusalilor, atuncea se ridicarl Turcii<br />
§i alte limbi pagane de gonirA pre Arcadie imparatu<br />
peste mare §i mancarl came de camila §i baurA sange<br />
de caprd.<br />
,A 6-a inaintea lui Sf. Petru §i Pavel, atuncea trimese<br />
D-zeu cele zece WM peste Egipt.<br />
,A 7-a inaintea preobrajeniei. 'ail Turcil ce zburara<br />
cu aripi ca zmeii si ca scorpiile si ajunserg. la Rim si<br />
Ierusalim ; dar fury scosi de ingerul Domnulul in t,ara<br />
Avatului prin porta Zraon, la Tatari.<br />
,A 8-a inaintea adormirel Precistii, atuncea se<br />
sculA Navohodonosor si robi Ierusalimul 70 de ant<br />
,A 9-a inaintea taerii ; atunci a tiliat Irod capul lui<br />
Loan pentru Irodiea.<br />
,A 10-a inaintea inaltArii Crucil ; atunci lovi Moisi<br />
marea Ro§ie cu toiagul.<br />
, A 11-a inaintea lui Sf. Andrei, atunci a pus Ieremia<br />
Diavolul intre doue munt,i inatti.<br />
,A 12-a inainteanasterii lui Hs. Atunci a talat Trod<br />
impArat 11 mil de prunci.<br />
,SA se §tie deci ea aceste 12 Vineri mail tribue iinute<br />
cu post si rugaciune si sa nu se manance mai molt<br />
decat paine seaca si sa bea apa : atunci D-zeu va blagoslovi<br />
pe acela in toate lucrurile.<br />
,Cum se intoarse Tarasie ii spuse Leftirie cele 12<br />
Vineri mari, dupA cum le auzise de la Mahiil. Tarasie<br />
auzind aceste striga, ca nu le poate avea de cat de la<br />
Mill sAu Mahiil si scoase un cut,it de '1 junghea. Iar<br />
Crestinil se veselira de izbanda lui Lefterie.<br />
Intocmai asa sant si textele slavone din grupa A,<br />
cu singura deosebire el in recenziunea romanA s'a
392 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR? ROMANA<br />
intervertit randul la mijloc, rom. 6 corespunde slay.<br />
7 ; rum. 7 sl. 8.§i rum. 8 slay. 6. Cea l'alta grupA sloveneascA<br />
B. afara de alts randulala a Vinerilor se mai<br />
deosibWe de A printr'o mai mare desvoltare Inca a<br />
esplicatiunilor adause la fie care Vinerea.<br />
Cat prive§te red. romana observam cA ea are de<br />
comun numele cetatii Drace cu doue texte din aceasta<br />
grupa din urma; pe cand la celealte texte slavone<br />
sau ca e omis cu totul, sau ca este inlocuit printr'un<br />
alt nume.<br />
Nu voim acuma sA mai intram in descrierea amanuntitA<br />
a obiceiurilor §i credintelor romane privitoare<br />
la ziva de Vineri. Toti §tim ca. Vinerea nu lucreazA<br />
nicl o femeea romana, §i el lucrarea in aceastA zi aduce<br />
paguba de fulger, trAsnet §i grindina. Vesselovsky<br />
a cules 1) aceste credinte populare de pre alocurea<br />
§i ele ne arata cat de aclanc a intrat legenda §i<br />
cinstirea Vinerei in spiritul atator popoare.<br />
I) L. c. p 357-395.<br />
..............
MINUNILE SF-LUI SISOE<br />
Nu mai putin s'a inradacinat in popor §i o altd legend,,<br />
care apare in literatura romans din secol in secol,<br />
+Jar care abia de vre-o 10 12 s'a resadit in mijlocul<br />
poporuluT §i de atuncea s'a 'alit intr'un mod minunat.<br />
E vorba de , Minunile Si -to Sisoec. in done redactiuni,<br />
una lungii, §i cea-l'altd scurtd. Cea d'antaia a<br />
lost descoperita de d-nu Hasdeu in des pomenitul<br />
Codex Sturdzanus Si prin urmare publicata de d-nia<br />
sa, insotitd cu o introducere literal % foarte importantd,<br />
1) in care demonstrd originea bogomilica aces -<br />
tel legende. Nu cred insa ca. putem vorbi aci de doue<br />
redactiunl ci mai bine de doue legende deosebite, cari<br />
pe langd. momente comune, au altele diferite cu totul<br />
; de sigur a influentat una asupra celel alte, §i<br />
clacd judecam bine in rationamentul ce urmeazd, a-<br />
1) Cuy. d. War. II, 263-291.
394<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMAN'<br />
tunci a Influemat legenda cea scurta asupra celer<br />
alte. Spre mai lesne deosebire vom numi legenda cea<br />
lungs: Minunile Sf-lta Sisoe §i cea scurta : Avestica<br />
aripa Satanului dupa rolul ce joaca fie-care din aceste<br />
doue persoane in acele legende. Noi dam acestei<br />
din urma prioritatea, de oare ce e mult mar<br />
veche, intru cat se poate dovedi pe cale literal* cu<br />
toate ca in literatura romans se pare a fi mai noua<br />
de cat Minunile Sf-lui Sisoe.<br />
Avesti %a aripa Satanei.<br />
Acest apocrif it posedam not scris la 1799 intercalat<br />
intr'un sbornic de la 1779, proprietatea noastra.<br />
Postscriptul copistului ne spune insa ca, aceasta istorte<br />
s'au scris dupe o scrisoare a lui Gheorghe croitorul(<br />
se vede deci c a ezistat intr'o copie mai veche<br />
romaneasca. Legenda de fats o publicam textual<br />
in Ghrestomatia noastra vol. II. aci dam numai estractul<br />
ei :<br />
.Arhanghelul Mihail pogorandu-se din muntele Ili°.<br />
nului vede pe un duh necurat cu ochii ca stelele, cu<br />
mainile de foe, cu unghile ca secerile §i cu parul pans<br />
la calcai. Arhanghelul if a zis : staff satana! cine e§ti?<br />
§i unde to duct? Iar ea zise : pe mine ma chiama: ,Avestet,a<br />
aripa Satanei, aripa imparatului nostru voevodului<br />
Velzevul; §i acum am auzit ca fedora Maria<br />
urea sa nasca pe Hs. ma due cu ale mele me§ter§uguri<br />
sa o srnintesc §i sb., omor pruncul. Iar Arhanghelu<br />
o prinse de par §i o batu cu 'biciul de foe §i Ii puse<br />
paloul de moarte in coaste! Iar ea se rugs, de dansul
MINUNILE SF-LUI SISOE 395<br />
zicand : rogu-ma, arhanghele Mihaile, muncitoriul dracilor,<br />
mai slabeste din legaturl. Arhanghelul insa o<br />
intreba cum intrA in casele oamenilor, de omoarb. pruncil?<br />
Avestita ii zise : ma fac ogar, gains, muscA, epure<br />
etc. am 19 numiri cu care fac ce voiu, lai unde se<br />
vor afla aceste numiri scrise, eu acolo nu mai ma pot<br />
apropia cale de §apte mile. Avestita in0ra apoi cele 19<br />
numiri ale ei si le (IA zapis arhanghelului Mihail sh o<br />
slobozeasca. Arhanghelul insa o blestema sa nu sh apropie<br />
de cutare . . . 0 apoi o trimete in locul ce i este<br />
ghtit in fundul beznii, la tatal ei Verzuvul.'<br />
Putin schimbath de aceasta redactiune cea mai veche<br />
cunoscuta pans acuma, este cea moderns, care<br />
ocuph pagina 1-2 a cartii raspandite sub numele de<br />
Minunile Sf. Sisoe'. Ce e drept, D-nu FIAsdeu a aratat<br />
inrudirea ce esista intre aceasta legendh, devenita<br />
simplu descantec chiar Si la Romani si intre un<br />
descantec rusesc din sec. XVII.<br />
Se vede ca. totusi II an sca'pat insa diti vedere, doue<br />
paralele rusesti publicate de Tihonravov, 1) din care<br />
cea d'antaia este din secolul trecut, cea din urma<br />
provine dintr'un manuscript model n rasholnik , adica<br />
de la secta, considerate in Rusia, mai mult sau<br />
mat putin ca eretica. Atat in aceste texte ruse0i, cat<br />
0 in cele romane moderne, figureaza Sf. Sisinie, Sisin<br />
resp. Sisoe, care precum am vazut, lipseste cu desavar0re<br />
in textul cel vechiu publicat mat sus; on cum<br />
ar fi, originea bogomolich acestul descantec la Romani<br />
§i Slavi ni se pare demonstrat din partea d-lui Has-<br />
1) Parrifatniki II. p. 351-353.
396 L1TE<strong>RA</strong>TUR A PO PULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
den, care se opre,te aci. 1) Not ins& am urmarit in<br />
doue randuri aceasta legend, mat departe, §i am ajuns<br />
a regasi prototipul et cel mai vechiu deja cel puffin<br />
in sec. IX in literatura ebraieA, si am aratat ca, s'a<br />
pastrat pana in ziva de astazi la Evreil intr'o forma<br />
aproape identica cu cea romana, servindu-le ca amulete<br />
pe langa leuze. Aci sant numat alto numirr, fondul<br />
§i chiar vorbele sant mai aceleasi. In locul arhanghelului<br />
Mihail se intalne§te prorocul Ilie cu Lilith<br />
duh necurat, care to locul Avestitei. Si ea se duce sa<br />
omoare pruncul nou nascut, este batuta de Ilie, iT<br />
spune un §ir de numirt ce are §i IT fagadue§te cA se<br />
va departa de acea casa, unde-§i va vedea numirile<br />
el.<br />
In descanteeele ruseE;ti este Avestia inlocuitA<br />
prin fetele imparatului Irod. Sbornicul nostru care<br />
coprinde legenda, mai coprindea §i un variant roman<br />
al descantecului, care se mai poaterecunoa§te din<br />
fragmentul cea mai Minas, rupta find foaia pe care<br />
a fost scris. Se pomeneste ca. a . . . , ,venit la<br />
dan01 ni§te (fete) . . . . §i. 1-au intrebat pre dansale<br />
. . . , lor, Tale raspunsera.: not santem<br />
fetile . . . cre,tinesc, sa le facem mune& lor, intreblim<br />
2 sa munciasca pre neamul crqtinesc<br />
. . . . sa cutremuram criiri lor . .<br />
sa be bem §i dupa acea s'au sculat . . . . . de<br />
1) Gaste r. Beitrage zur vergleichenden Sagenforschnng (sub<br />
tipar) qi :<br />
Anuar pentru Israelit! An. IV. p. 73-79 :<br />
si ceT treT Inger!". Mai adaugii acolo : Perger, Pflanzensagen<br />
pag. 259 qi Birlinger, A us Schwaben 1. pag. 448<br />
urm.
MINUNILE SF-LUI SISOE 397<br />
fer §i If au dat cote 7 rani . . . , afurishte si<br />
ocarate restul lipseste cu totul. Noi am p menit si de<br />
acest fragment si de variantul legendel devenite deschntec<br />
in Bucovina 1) de oare ce vom reveni mai pe<br />
larg asupra acestui fenomen cum se schimbh legends<br />
sau un apocrif intr'un descantec. Si tocmai acest apocrif<br />
s'a schimbat chiar si in amulet precum vom vedea.<br />
Minunile Sf. Sisoe.<br />
Redactiunea cea veche din secolul XVI publicata si<br />
de not 2) este identich precum a observat-o si d. Hasdeu<br />
cu redactjunea moderns, cu toate eh aceasta din<br />
urma este ceva amplificata. Pe chnd la Avestira abia se<br />
pomeneste sau nici nu se pomeneste de loc Sf. Sisoe,<br />
joaca el din potriva aci rolul principal. Legenda nu<br />
este alt-ceva decal povestirea isprhvii Sf-lui Sisoe in<br />
contra diavolului. Cad iata ce ni se spune :<br />
,Melintia sora Sf-lui Sisin nascuse cinci copii si pe<br />
toti i a luat dracul si acuma avea sh is si pe al saselea.<br />
Atuncea facu un sthlp de marmura si se inchise inteansul.<br />
Claire Sisin venise ingerul Domnuldi in vis si ii zise<br />
sd meargh sh goneasch pe acel drac. Ajungand la stalp<br />
nu voia Melintia soru-sa sh'l lase sa intre de frica draculut<br />
Sisin o rugh inst. si ea ii deschise sthlpul, atunci<br />
intra si dracul pituli§ ca un grauntu de melt], supt copita<br />
calului lui Sisin, rapi copilul si fugi spre mare. Sisin<br />
se lua duph el. Pe drum intreba o salce, langh ca-<br />
2) Marian in Cuv. d. tar. 1 c.<br />
2) Cluestomatie rorniinA I p. 6-7.
398 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
re trecu, dace, a vazut pe acel drac? Salcea tagadui<br />
§i Sisin o afurisi sa infloreasca, iar poame sä nu fact, .<br />
Rugul tagadui asemenea , efl afurisi , ca unde i<br />
radacina, acolo sal fie varful. Numal maslinu it indrep-<br />
ta, si de aceea it blagoslovi sa fie bisericilor de lum in&<br />
Apoi arunca undita in mare si scoase pe dracu la<br />
uscat si incepu al hate cu 72 de buzdugane de fier si<br />
ceru cei 6 copiI al Melintiel. Dracu raspunse, daca<br />
va bora el laptele ce l'a supt de la mums, -sa, atuncea<br />
va bora si el copir. Sisin se rug& la D-zeu, §i bora laptele<br />
in paling, si dracul fu nevoit sä boreasca pe eel<br />
6 copil. Apoi se jurA dracu si zise ca unde sä va grrti<br />
aceasta rugs, si se va pomeni numele lui Sisin, de acolo<br />
nu se va apropia. Sfantul nu'l slobozi, ci'l trimese<br />
in intunerec.c<br />
Comparand amandoue legende, vedem ca s'au pastratinteaceasta<br />
din urma numai ideea generala despre<br />
primejdia adusa pruncilor de catre un duh necurat,si<br />
ca prin numirea unui nume se goneste acel duh<br />
necurat. Cunoscuta este o multime de legende i basme,<br />
unde diavolul se goneste printr'aceea c. afla cineva numele<br />
sau cel adevArat. 1) Nu este insa acest sir ce<br />
voim s urmarim, ci ne intereseaza acuma rel atiun ea intre<br />
,Sf. Sisoe` si<br />
,Avestita.` Aceastadin urma o putem<br />
urmari pe baza dovezilor literare chiar panel in sec. IX<br />
eel putin, pe cand abia se cunoste textul cel slay, prototipul<br />
redactiunel: romane a Sf-lul Sisoe. Este deci lesne<br />
de vAzut, ca Avestita reprezint a forma cea veche, proto-<br />
1) Gonzenbach, Sieilianische Maerehen, anotatianile lui R. Koehler<br />
la No. 84.
MINUNELE SF-LUI SISOE 399<br />
tipul adevarat, pecand Sf. Sisoe nu este alt-ceva decat<br />
o desvoltare ulterioara gi amplificata. Despre Sf. Sisoe<br />
insusi ca gonitor al dracilorc cum figureaza in legenda<br />
sa, mai putem adAuga ca. intr'un ,OtecInic sau viasf-lor<br />
06nti ce au trait in pustie` manuscript de la<br />
1706, pe care it posedam noT, se povesteste asemenea<br />
o istorie 1) despre un ucenic al lui Sisoe anume Apolo,<br />
care a voit sa se depArteze in taina de la dansul,<br />
pe drum insA intalni un drac ciudat schimonosit, care<br />
IT fagaduia toate bunurile lumeT, numai sa. fuga de<br />
la pArintele Sisoe. ,IarA eu nu puteam rabda inpuci-<br />
-ciunea lub, ce am radicat ochib la cer, si am strigat<br />
tare, zicand: domne! pentru rugaciuneaparinteluimieu<br />
Sisoe, ajuta'm §i ma scoate dintru acTastA nevoe si<br />
voT Intelepti si nu vol mai merge in lumec. Acestea zicand<br />
numal decat s'a prefacut dracul intr'o muere frumoasa<br />
Si a vrut s6.1 adimeneasca la pAcat, vazand ca<br />
e in zadar zise . ,ce pentru cei rugaciunile lub Sisoe acaul<br />
ca coaina ea runtd ma gonesc de la tine.' §i se fae<br />
u nevAzut.<br />
IatA deci Inca un esemplu de puterea Sf. Sisoe a goni<br />
pe draci.<br />
Interesant este ca aceasta legenda s'a reimprospatat<br />
abia de curand in literatura romana<br />
D. Steinberg antiquarul, carui se datoreste retipArirea<br />
,Visului` i ,Epistolilor` gi<br />
respandirea for prin<br />
popor , ne spune ca unu anume Dumitru, care a<br />
fost lucrator la Imprimeria statuluI §i sedea aci in<br />
Bucuresti in Mabalaua Crucea de peatra a scos eel<br />
I)<br />
f. 131-b -135-b.
400 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
d'antaiA Minunile Sf. Sisoe pe la 1872, se vede dupa.<br />
un manuscript ce'l poSeda. Aceasta intaia editiune ti-<br />
'Aria la Th. Mihailescu se urea la 10,000 de exemplare<br />
pe care ii vindea insusi editorul cu pret bun<br />
(20 lei not suta) i editia a doua o cumpara tipograful<br />
Th.111ihailescu de la editor si asa s'a retiparit in urma,<br />
de mai multe on si de catre alti tipografi : cand pe socoteala<br />
d -lui Steinberg cand pe socoteala for proprie.<br />
In privinta ,AvestiteI( mai observtun ca, ea s'a ti-<br />
Ora nu numaI la un loc cu Sf. Sisoe ci si ftira dansul<br />
cu un Trepetnic, de care va fi vorba mai la vale. Si<br />
inch se mai tiOreste pe fie care an in nenumarate<br />
exemplare atat in Bucuresti, cal si in provincia.<br />
...0.,VIMIt*
CELE 72 DE NUME.<br />
Apocriful de care ne vine acuma randul de a vorbi<br />
este o aks, carte popular,, care se vede cd a fost cunoscuta<br />
in secolul trecut, de oare ce se citeazd pe atuncea<br />
§i pe care o posedam not singuri in sbornicul<br />
nostru manuscript de la 1784, §i adica :<br />
Cele 72 de nume a domnului nostruIsus Hristos.<br />
D. Hasdeu citeazd un pasagiu din Rojdanicul manuscript<br />
de la 1799. (ms. Maresca proprietatea Academiel)<br />
unde se pomenesc cele 72 de nume ale lilt<br />
Hristos, adeca canon lui Hristos`. Acela§i pasagiu it<br />
gasim §i in Zodiarul" manuscript, in care intre §i<br />
Rojdanicul", de pe la 175Q pe care it posedam not ;<br />
iata acest pasagiu, care atat in manuscriptul Academies<br />
cat §i in al nostru se afld in luna lui Noemvrie : ,§i va fi<br />
bolnavd mult (adica fata ce se va na§te in Noemvrie<br />
26<br />
Gaster, lit. pop. ro ni
402 L1TE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA.<br />
sand stapaneste zodia Scorpie), fi de tanara sa poarte<br />
marine lui Ilristos la sane, 72 de nunzi, ca sa nu se<br />
apropie duh necurat de e, si va boll de cap si de picioare.'<br />
Acest canon at lul Hs. este de asemenea de origine<br />
orientala foarte vechie, ceea ce a scapat d-lui Hasdeu<br />
din vedere, care citeaza numaT textul slavic si eel<br />
francez, amandoi din see. XVI. 1) In relatiune cu un<br />
cantec popular german din sec. XIV, adica cu 2 secole<br />
mai vechiu decat aceste doue texte din urma, am<br />
publicat noT un mic studiu, privitor la originea celor 72<br />
de numiri, ce sant atribuite aci lui D-zeu si nu lui<br />
Hs.') Acest articol precum si esistenta manuscriptnluT<br />
au ramas necunoscute d-luT Hasdeu.<br />
In anticitatea antechristiana se pomeneste in literatura<br />
ebraica de ,Tetragramaton' adica de numele Jul<br />
D-zeu, care nu se pronunta nici o data, afara de pontificile<br />
in Ierusalim si numaT intr'o singura zi. Acest nume<br />
neprouuntat s'a considerat ca un nume taumaturgic<br />
adica facator de minunl. De aci s'a desvoltat numele<br />
eel de 22 si de 42 de cuvinte, la cari Cabala a adaugat<br />
Inca 30 si a ajuns la numele Jiff D-zeu compus din 72<br />
de cuvinte. Acesta e cunoscut deja in sec. X si de a-.<br />
iunci s'a raspandit peste Europa si a intrat in diferite<br />
literaturi. Din cuvintele de care se compunea s'au faent<br />
insa : numiri, si ast-fel a capatat D-zeu 72 de numiri,<br />
esprimand diferitele insusirT atribuite luT. D-zeu,<br />
precum le gasim pomenite in acel cantec german din<br />
il Coy. d. Var. p. XXXIIXXXIV.<br />
Ilj Germania ed. Bartoseli seria noun an XIV(XXVI) p. 203-204.
EFLE 72 DE NUME 403<br />
sec. XIV. Aceste numiri le gasim clear in§irate in vestita<br />
carte cabalists §i alhemistO : Hollenzwane de<br />
care, dupd, legends s'a slujit Faust pentru farmecile<br />
sale dievole§ti. Zunz 1) a tractat mai pe larg despre<br />
acest nume multiplu al lui D-zeu.<br />
Sub influenta cre§tinismului a luat Hs. locul lui Dzeu<br />
priimind el cele 72 de numiri cari, dupa textul roman,<br />
sant cele urmatoare :<br />
,<br />
Dumnezeu. Savaotul. Taal. Fiiul. Duhul sfant. Troitá<br />
nedespartita. Isus. Hristosu. Nica. Mesiea. Putere.<br />
Cuvant. Vilata. Mi16.. Libov. Intalepciune. Pace. Atottiitori.<br />
Intocmitoru de lumina. Mash. Pastoriu.<br />
Oaea Piiatra. Cale. Inparatu. Urzire. Cap. Cinste.<br />
Mire. Biruitorid. Adivar. Fiiul ominesc. Cu not Dumnezdn.<br />
IncepAtoriu. Intal-nascut. Viitori. InpArat.<br />
Inaltime. Paine cerascd.. Parintele fart, de moarte Induratoriu.<br />
Hristos Vindecatord. Bun din pantece. Milostiv.<br />
Mai innainie de yea Atanatos. Facatorul. Melu<br />
blAnd. Vital. Chipul mdririi. Eu sant carile am fost.<br />
Dreptate. Izvoru. Rostu. Bucuriea. Munte. Preot. Marturisitoriu.<br />
U.r. Ve§nicil indreptare Adonoaea. lloea.<br />
Alfa. Omega. Intrai feta. Neinpartit.Inparat preste inparat,i.<br />
Sd da robilor, sau robulul Dumnezau Curare.`<br />
Sair§itul unde se recomanda robul lui D-zeu cutare<br />
ne arata caracterul de amulet ce'l au aceste numiri ;<br />
inteadevar, dupd citatul de mai sus din zodiar ' se pur-<br />
La ca un mijloc inpotriva duhurilor necurate. In textul<br />
slavon publicat de Tihonravov 2) intocmai ca in cel<br />
1) Synagogale Poesie. Berlin 1855 p. 145 urn,. cf. li Buber : Introdneerea<br />
la Leltach Tob. pag. 40 No. 21.<br />
2) Pamiatniki 11 p. 339-3 Yr.
404 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMANA<br />
francez, publicat de d. Hasdeu,l) se zice inaintea in0rarei<br />
numirilor, ca tine le poarta la sine se izladve§te de<br />
tot lucru rdu, ce i s'ar putea intampla. Diferenta intre<br />
aceste texte este cat se poate de mare ; dar totu0 nu<br />
ne indoim catu0 de putin ca textul roman se bazeaza<br />
pe unu slavic<br />
0 data pe calea de a in0ra numirile Jur D-zeu, sau<br />
a lui Hristos. s'a facut prin analogie si in0rarea numirilor<br />
Maicil Precistii. Apa in textul slavon sus pome-<br />
nit, apa in cel francez si<br />
a,a in cel roman, unde ime-<br />
diat dupe, cele 72 de numiri di Jur Hristos, urmeazd.:<br />
aptizaci qi doao de numere a precisti. De ruguL<br />
Noi le communicam intocmal dupa manuscriptul<br />
nostru, ca sa poata sluji studielor ulterioare ce ar voi<br />
cineva sa faca asupra-lor:<br />
,Toiagu. Radacina. Pamantu sfantu. Amiazazi. Pi-<br />
Tatra. Maslind. Chivot. Scaun. Uva. Biserica. Maied.<br />
Puratoare. Carted. Pat. Cle0e. Fecioard. Mariea. Marturisitoarea.<br />
Inpdratiasa. Deaproapea. Nevastd. Vdrtop.<br />
Patti. Logodia. Nor luminat. Cerlul. littsdrit. Apus.<br />
Soarile. Cetate. Plinire. Loc. Land. Muere. Fericita.<br />
AtotOrtoare. Alas (?). Mitgura Jul Dumnezeu. Lumina<br />
nepotolita. Cddelnit,a de auru. Precurata. Faradi-bdrbat.<br />
Deaproape. Naseatoare de Dumnezau. Miru<br />
cu bun& mirlazma. Floare. Neputreda. Santa Sfintilor.<br />
Lespidiea. Acoperemantu. Main (0 Minded. Zmirna.<br />
Herovim. Inparaliea. Scaunul Herovimilor. Masa sfintd.<br />
De D-zeu priimitoare. Adevarat sala.0. Umbra. Casa<br />
lul D-zeu. Giunghierea. Mina. Cornul intru care e-<br />
1) Loc. cit.
CELE 72 DE NOME 4O<br />
ste pomitzuire. V4mantu. De D-zeu inparatulul. Cu<br />
not Dumnezau. SA dA robilor lul Dumnezau. Cutarec<br />
Aceste doue apocrife s'au copiat de acela§l'copist,<br />
d e la care provine intregul manuscript, abia la 1799,<br />
d e sigur insa dup6 o copie mai veche.
DESCANTECELE<br />
Dupa ce am trecut: Epistoliele" adiea: Legenda<br />
Duminicel, Visul MaicliDomnuldf, Calatoria Maid: Domnuldf.<br />
prin Tad, §i Minunile Sf-lui Sisoe, impreuna cu<br />
Avestita aripa Satanel, §i cele doue texte de cele 72<br />
de nume ale lui Hs. §i a Maicil preciste, ne vom opri<br />
aci un moment, la o class deosebita de productimil literare<br />
populare, cari stau in legatura intima cu acele<br />
legende.<br />
Inteadevar se deosibe§te aceasta, grupa de legende,<br />
intr'un mod esential de cele alte earci populare, en<br />
cari vom face cunoOnta pntin mai in urma Ele sent<br />
singurele, unde putem observa trecerea for directa din<br />
literatura scrisa, in cea nescrith. Toate au caracterul<br />
de amulete, sau filacterie, *i pazese pe toti aces ce-i<br />
poarta cu sine de tot rail. Intr'adevar datorim amiculut<br />
nostru d-lui Steureanu comunicarea unui amulet roman<br />
numit sanicd, care se atarna de gatul bolnavului§i care
DESCANTECELE IN<br />
nu este alt-ceva de cat ,Avestifa' prescurtata si insotita<br />
cu 3 figuri. Aceasta samcd s'a scris anume pentru nor,<br />
de catre un popa din Falticeni, precum se obicinueste<br />
pe acolo ca leac de boala. De la purtarea sau citirea<br />
acestor amulets pana la recitarea for e numal un pas,<br />
care e cu atat mar usor de facut, cu cat din timpurile<br />
eels mar vechi deja esista in popor credinta, ca puterea<br />
vorbei rostite este aproape nemarginita asupra<br />
elementelor natureT. De aci asa numitele : (incantationes)<br />
exorcisme si conjuratiuni, mentionate in Biblia<br />
si cunoscute de toate popoarele.1)<br />
Asa s'a nascut si in Romania : Desccintecele.<br />
Elementele principale, din can se compun descantecele<br />
romane sant luate din apocrifele sus numite,<br />
can au fost sipilda dupa can s'au facut si s'au schimbat<br />
descantecele romane. Literatura sIavica ne o dovedeste<br />
invederat, de oare ce mai toate acele legende<br />
au devenit descantece populare, schimbandu-se forte<br />
putin din tesatura literara. Tot asa s'a facut si la Romani.<br />
si D-lui Marian datorim un exemplu, pentru unul<br />
cel putin din acele legende: Avestita aripa SataneI"<br />
Tocmar Avestita a influentat mar mull asupra unui<br />
sir intreg de descantece.<br />
Avestita precum am vazut-o esle personiticatiunea<br />
boadei, si celet9 numiri ale el desigur sant analoage<br />
cu numirile. fur Hs. sau au Maicii Preciste si prin urmare<br />
atributiuni, personificatiuni a diferitelor soiuri de<br />
boale. Cine she in ce limba a fost scris originalul, dupa<br />
care s'a tradus romaneste, si de Erica de a nu stri-<br />
1) Lenormand: Le magic chez les Chahlt5ens. Paris 1878
408 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
ca farmecul amuletului prin traducerea si a numilor<br />
proprie, au ramas netraduse, si ast-fel au fost corupte<br />
si schimonosite de fie-care copist, de oare ce erau pentru<br />
dansu fara inteles. Cum ea la inceput aveau intelosul<br />
ce it dam not dovedese descantecele eorespunzatoare<br />
slavonesti, unde nu mai figureaza o singura persoana,<br />
in care se concentreaza ideea abstracts a boalei,<br />
ci stint 12 fete ale till Trod, ysi fie care poarta un<br />
nume potrivit cu activitatea el, afa pe una o chlamd:<br />
Tremurice, pe a doua Focoasa, a 'freea Ghecoasa etc.<br />
Mind seams de aceasta vom recunoa.ste imediat aceste<br />
fete in descantecele romanesti, reprezentante ale<br />
boalelor, cari intocmal ca Avestita noastra, umbla pe<br />
cale pe carare, cu scopul ca sä vatame pe oameni. Asa<br />
le-am vazut in fragmentul manuscript publicat mai sus,<br />
si asa in alte descantece.<br />
0 alts schimbare ce s'a facut, ca din legenda sa devie<br />
descantec, este ea Sf. Sisoe, sau Arhanghelul Mihail<br />
a fost inlocuit prin Sf. Maria. Legendele de mai<br />
sus ne au aratat pretutindea Maica Domnulni, ca o<br />
doamnA milostiva si buns. care se indura de pacato.sii<br />
si se face mijlocitoarea for pe langa fiul ei, ca sa dobandeasca<br />
ertarea lor. Acest caracter milostiv si indurat<br />
al Maicil Domnului, care se esplica de asemenea printr'<br />
aceea ea ea este o femeea, a intrat cu totul in convictiunea<br />
poporului, si ce era mai natural de cat sa o pue<br />
pe dansa, ca ajutatoare si aducatoare de leac patimasilor.<br />
Un descantec, care ni se pare a nu fi alt ceva<br />
de cat insusi Avestita presaimbata in modul aratat<br />
mai sus, este cel urmator :
DESCANTECELE 44)9<br />
DE POCITU<strong>RA</strong> DE NOAPTE<br />
Este un deal mare,<br />
DupA dealul mare<br />
Est-un mar de au,<br />
Sub mArul de our<br />
Este-un scaun de-aur.<br />
Dar pe scaun cine cede ?<br />
§'ede Maim Domnulta<br />
Cu Sdntll-Mdria mare,<br />
Cu arcu -T In mans dreaptA,<br />
Cu plharu 'n mitna'stinagii.<br />
Si cautl 'n sus<br />
Nu vede nimic,<br />
Si cautA 'n jos<br />
Vede ciumaql cu claw*,<br />
Pocitorl cu pocitora.ff,<br />
Moro! cu moroaie,<br />
Strigol cu strigoaie,<br />
Ce la N. mergea<br />
Simple a.4<br />
bea<br />
InimA de putrigalu a-I pune...<br />
Maica Domnului<br />
Cum mi-I zari<br />
La el se repezi<br />
Si le cuvanta<br />
mi-I intrebit :<br />
Uncle mergetT<br />
Unde vA duceti?<br />
1) Alb. Carpatilor An. III. 1879 p. 376.
410<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Vol' ciumalT qi ciumaal<br />
Pocitori cu pocitorall<br />
Moroi cu moroaie<br />
Strigol cut strigoaie?"<br />
Noi la N. cu ne ducem<br />
Sdngele ca set 0-0 Lem<br />
lnindt de pulrigain ed-rpunemla<br />
Ba! vol inapoi va intoarcetT,<br />
Siingele inapol sii. id punetI,<br />
Inima InapoI sad<br />
tocruitT,<br />
Pe N. de grabs sa mi'l prirAsitt.<br />
PociturA de noapte,<br />
Pociturii de meazii-noapte,<br />
Pocituril de zi<br />
PociturA de ce -i fi<br />
Pociturii de apii<br />
PociturA de vilut !<br />
141 din creerii capului,<br />
Din flip. obrazulul,<br />
Din auzul urechilor<br />
Din vederile ochilor,<br />
Din inimii<br />
De sub inimA,<br />
Din spate<br />
De sub Spate,<br />
Din manI qi din picioare<br />
Din tAlpile picioarelor.<br />
Du-te qi to prApades;te,<br />
Unde coco§il negril nn &luta,<br />
Unde oamenii nu arida,<br />
Unde vitele nu rage.
,<br />
DESCANTECELE 411<br />
Acolo sit te perzi<br />
Acolo sii-ml pg.<br />
Mal mult sit nu te arep!<br />
N. sit rilmiiie curates<br />
Curates §i luminatti<br />
Cum e de la D-zeu datii,<br />
De la Maica Domnulul liisatii.<br />
Deseantecul de la mine,<br />
Leacul de In D-zeu."<br />
Aci avem Pociturile" personificate, in locul Avestit,ei<br />
" sad al Frigurilor" din descantecul rusesc. Maica<br />
Domnulul ese in intimpinarea lor, intocmal precum ese<br />
Arhanghelul Mihail sau Sf. Sisoe in intimpinarea Avestii,e1.<br />
Intocmai ca acolo. Arhanghelul Mihail, intreaba<br />
aci Maica Domnulul unde se due, §i tot ap. rdspund<br />
§i aci, ca se due la cutare : nsangele a-1 bea<br />
ininzci de putrigalu a-7 pane.' Tot aceea§i este §i activitatea<br />
fetelor (lui Irod) din fragmentul descanteculul<br />
publicat mai sus. Singura deosebire intre descantecul<br />
§i AvestitA se esplica chiar prin caracterul de amulet,<br />
ce are aceasta din urm.. Ca amulet izbdve§te pe acela<br />
care-1 poarta la sine, §i de aceea zice inteansul Avestit,a<br />
: ea unde va vedea ea numele ei §i al Sf-lui Sisoe,<br />
ea se va departa de acolo tale de 7 po§te ; ceea ce este<br />
de prisos intr'un descantec, menit a goni duhul eel<br />
rau din omul, in care a intrat deja, §i descantecul are<br />
direct de scop de a'l scoate de acolo.<br />
Cate o datd descantecul confine istoricul boaleT,<br />
cum s'a intamplat de a dat de om, cum se plange omul<br />
la Dumnezeu §i la Maica Domnului, rugand'o sal
412 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POI:TIA<strong>RA</strong>. ROMANI<br />
ajute, apoi auzindu-1 Maica Domnului, §i coborandu-se<br />
la bolnavul, el IT povestWe intamplarea cu acele duhurl<br />
necurate, §i in urma acesteea, vine leacul sau<br />
modul lecuirei. Acest fel de descantec ni se pare a fi<br />
cel mai vechiu, eel mai complect, de oare-ce coprinde<br />
toate elementele mai pe larg. Ca probes pentru un descantec<br />
complect, care dovede§te asemenea ceea ce<br />
am sustinut pentru originea descantecelor, in forma<br />
cel putin in care le avem astazi, ne poate servi descantecul<br />
urmator.1)<br />
DE ALBEATA<br />
N. a sinecat<br />
i-a mAnecat<br />
De la emit<br />
De la mash,<br />
Pe cale<br />
Pe cArare,<br />
Gras Ili frumos<br />
Rumen $i voios.<br />
Dar cAnd a fost<br />
La mijloc de cale<br />
De cale qi cArare<br />
L'au talnit Vantoasele<br />
§i Frumoasele.<br />
Din fatA l'au trantit<br />
Gras negru l'au fAcut,<br />
Ca ternA l'au acoperit<br />
Albete 'n ochI I-au bAgat<br />
1) Albina Carpatilor An. III. 1879 p. 345.
DESCANTECELE 413<br />
Far de vederl l'au lasat.<br />
A prins N. a se tangui<br />
$i-a se glasui<br />
Cu glas mare pang 'n cer<br />
Cu lacrimY pans 'n pamant.<br />
Nime nu l'a vazut<br />
Nime nu l'a auzit<br />
NumaT Maica Domnulni<br />
Din poarta cerului<br />
NumaT ea ca l'a vazut<br />
NumaY ea l'a auzit<br />
$i pe nume l'a strigat<br />
$i a. a l'a intrebat:<br />
,,N. ce plane,<br />
Ce to tangue§t/<br />
Ce to glasue§ti<br />
Cu glas mare pang, 'n cer<br />
Cu lacrami 'Ana 'n pamant ?"<br />
Eu cum nu m'oiti tangui<br />
$i cum nu m'oiti glitsui<br />
Cu glas mare pang 'n cer<br />
Cu lacrimi pada 'n pamAnt,<br />
Cam sinecat<br />
$i-am<br />
manecat<br />
De la case<br />
De in masa<br />
Pe cale<br />
Pe carare<br />
Gras si frumos<br />
Rumen si voios,<br />
Dar cand am fost
414<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POT:LARK ROMANI+.<br />
La mijloc de cats<br />
De tale, de curare<br />
M'an tilnit Viintoasele<br />
$i cu Frumoasele<br />
Din fata m'au talnit<br />
De pilmiint m'au triintit<br />
Gras negru m'au tient,<br />
Cu terna m'au acoperit<br />
Albeath 'n ochi mi -au Inigat<br />
Fiir de vederi m'au 'Meat.<br />
Tad N. nu mai plunge<br />
Cu lacrimf de siinge!<br />
Nu te tlingui<br />
Nu<br />
te gllisui<br />
Ca eu to-0M lecni!"<br />
Maica Domnului<br />
Din poarta cerulul<br />
Scars de our a slobozit<br />
Pe &Ansa s'a scoboritt<br />
Inaintea luT N. a e§it,<br />
De 'Mina dreaptli l'a bunt<br />
Dipe soave l'a inturnat<br />
§i-a pornit, VT-a plecat<br />
Pe drmnul hii Adam<br />
La flintrina lul Iordau<br />
$i-a talnit<br />
Trei surori a soarelui<br />
Cu trel maturi<br />
Cu tree greble<br />
Cu trel diriticanii,<br />
Cu trel maned de miltasri albs.
DESCANTECELE 415<br />
Make Dmnulur<br />
Cum le-a taluit<br />
Cum le-a zrtrit<br />
Poala a intins<br />
Ca lea le-a cuprins<br />
$i le-a cuvantat<br />
$i le-a .intrebat :<br />
Made mergetr voi<br />
Trer surorr a soarelul?"<br />
CA nor mergem<br />
$i ne ducem<br />
La fantAna lur Dumnezeu<br />
S'o curiltim de gozuri<br />
$i de glodurr!"<br />
,,Nu mergetT<br />
Nu va ducetr<br />
VoT trei surorr a soarelnl<br />
La rant&na lur Dumnezeu!<br />
CA fantana In! Dunmezett<br />
E curatA<br />
Lmninatit<br />
Ca de Dumnezeu ce-r data<br />
Da vor mergetr<br />
$i va. ducetr<br />
De curittitr albetele<br />
De pe (whir lur N.<br />
Cur:WV albeata. albil<br />
Albeatii neagrrt<br />
Albeata rosia,<br />
Albeata de 99 de felurr<br />
Albeatii de 99 de chipurr.
416<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMAN/<br />
Catati-o 'n cle§tele capulul<br />
In fa%a obrazulul,<br />
In genele ochilor,<br />
In prejurul ochilor,<br />
In luminile ochilor.<br />
Curand<br />
Mai curand<br />
Cu greblele-o greblaV<br />
Cu foarfecele-o forfecatl<br />
Cu maturile-o nagturgi<br />
Cu ungldile-o cIup4I<br />
Din ochi nu -o fuggriti,<br />
Cu manecile-o qtergeti.<br />
In poale mi-o paned<br />
La aria cu hatblititorl<br />
o duceti<br />
La 'ttablatitorii 'n grabg<br />
MiT tli fgrime s'o faux,<br />
Peste gardul tarinel s'o dole<br />
Boil 'n coarse c'ar lua-o<br />
,,Si la mare a mi-or duce-o.<br />
Acolo sa pearg,<br />
Acolo sA naspearg,<br />
N. mg ramdie carat,<br />
Carat qi luminat,<br />
Ca argintul strecurat,<br />
Ca soarele In senin,<br />
In vecil vecilor. Amin !<br />
Acest descantec este cel mai lung ce'l cunoWein<br />
nor, i coprinde de aceea toate elementele complet. Ba<br />
se repetl chiar de vr'o dou'd ore §i aceasta repetitiune
DESCANTECELE 417<br />
a I./cut ca sa se poatg scurta, incepand descantecul sau<br />
cu povestirea a doua despre intampinarea vantoaselor,<br />
sau cu coborirea Maici Domnului, unde iar se pomene§te<br />
de albeata , §i intr'un mod foarte deslu§it,<br />
cgci se citeazg diferitele soiuri de albeata in special;<br />
apoi urmeazg leacul.<br />
In aceste doue descantece avem, ca sg zicem a§a,<br />
prototipul tuturor celor alte descantece romane. Numai<br />
numele boalel se schimbg, §i atuncea Vdntoasele sad<br />
Scigetdtori sant inlocuiti sag prin : Moroi sag printr'un<br />
§ir de Beficd analog en §irul Albetelor §i Pociturilorde<br />
mai sus sag de Lungori etc. i Maim Domnului<br />
ins4 cedeaza cate-o data locul el: ,Trinitatil` sag Apostolilor,<br />
sag celor trei surori din soare, §i Sf-lor<br />
Cosma *i Damian, adica se invoca Sfantul dupa boala<br />
pe care o lecue§te el. Pang acuma not nu posedam<br />
de cat relativ putine descantece §i aceste toate ail fost<br />
culese din gura poporulul; mai cu seams trebuie pomenit<br />
in privinta aceasta cu laudg D. S. Fl. Marian. Vr'o<br />
4-5 descantece a mai publicat Alexandri 0<br />
§i tot<br />
atatea Burada din Dobrogea 2). Alte se aflu raspandite<br />
prin diferite ziare reviste periodice, §i ar merita<br />
sg fie toate culese §i adunate la un loc.<br />
Afarg de aceste descantece moderne, mai po3edgm<br />
not intre manuscriptele noastre, maT multe descantece<br />
de pe la sfar§itul secolului trecut §i de la inceputul<br />
secolului nostru. Pe cat §tim singurele esemple de<br />
descantece manuscrise.<br />
1) Poesii populare p. 10, p. 271-272.<br />
1). Calitorie in Dobrogea Iali 1880 p. 269-277.<br />
Garter, lit. pop, non. 21
418 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Cele mai vechi sant descantecile din manuscriptul<br />
miscellaneus din 1781, unde urmeaza 3 descantece<br />
imediat dap/ ,Visul Maicei Domnulur si alte doutt se<br />
aflu scrise pe alte doua pagini ale aceluiasi manuscript,<br />
scrise de aceasi mama, WA. precum se vede din deosibirea<br />
cernelei §i formel literilor, as fost scrise cu un alt<br />
condeia si cu aka cerneala in urma celor d'antai. In or<br />
ce caz sant din secolul trecut. Descantecile sant deci<br />
cele urmatoare. Mal intaia: de disfacut. 2) descantec<br />
pentru siarpe de distors, 3) di desfacut pentru fapt,<br />
4) de disfacut de dragoste, 5) Prentu disfacut. Aceasta<br />
din urma e mai mult o doftorie simbolica, saa<br />
mai bine simpatetica, de cat un descantec, caci preparatiunele<br />
i obiectele intrebuintate, covarsesc cu total<br />
putinele cuvinte ce se zic. Activitatea simbolica joaca<br />
in genere un rol principal la descantecele, arata.nduse<br />
ma modal cum sa dispare boala, care se descants.<br />
Descantecul No. 1 se aseamana oarei cum cu cel<br />
publicat de Marian: De fapt 1). Mult mai importat din<br />
punctul de vedere at substitutiunei este descantecul<br />
No. 3, caci in local Maicii Domnului se adreseaza patimasul<br />
catra luna, dandu-i toate epitetele magulitoare<br />
posibile.<br />
lath. ca specimen inceputul acestui descantec :<br />
Di desfacut pentru fapt.<br />
,Bunn sara, craia non, cununa di our cu pietri<br />
scumpa, luminata esti in ceru, si vezu pre pamant,<br />
Luna luminata! nu poclu sa odihnescu, in casa mea<br />
1). Mb. Carpatilor Au III 1879 p. 377.
DESCANTECELE 419<br />
§i in salas(u) mea, cu mierea (?muierea) me, si cu<br />
copil meT, Tu luna luminata! sä nu al somn, nicT odihna<br />
intru aceasta noapti, sa vii, sa 'mT el faptul din fattt<br />
me, si din dosul met., §i din fats femeil meli, §i din<br />
dosul femeiT, si de la copil meT, si de la dobitoacile<br />
mele. Tu luna luminata! Faptul de barbat, faptul de<br />
fimeT, faptul de fats mari, decT sa mi'l scot din casa<br />
mea, si din masa mea, 4i din salas(u1) mea, §i din pg.mant(u1)<br />
mea, si di unde va fi, $i din pregiurul casal<br />
mele si di prin toate unghierile casal mele si a tot dobitocul<br />
mea, si a tot olatul casai mele. Luna. luminata!<br />
Faptul di 9 chipurT, faptul di 9 felurT, faptul di 9<br />
nemuri. Luna luminata! Faptul de lutu, faptul de lut<br />
di la tocila, faptul di icri de broasca, faptul di par di<br />
lup, faptul di par di drac(!), faptul di rugamaturT di<br />
sfredela ; faptul de cascarT, de strigarT, de uraciunT, de<br />
buracTudi ; faptul orl di ce fel di uraciuni va fi fost, si<br />
di ce fel di jiganil a fi fost etc....<br />
0 alts colectiune de descantece in suma de 4 o posedam<br />
scrisa pe un zapis din 1809 Zapisul este scris<br />
si iscalit de ,Iane Apostol Boranescuc; de aceasT mana<br />
i prin urmare de aceasT epoca sant si descantecele.<br />
Cel d'antaiu descantec, cTudat prin formele ce coprinde,<br />
este urmatorul :<br />
Descantee de carpe.<br />
,Plecaraura pe cararaura si sa. intalni cu erpuraura.,<br />
serpuraura musca paraura, mult sä vaTcaraurd ;<br />
sa intoarse pe caraura indarat, sa intalni cu MaTca<br />
Santa-Mariea. Maica Santa-Mariea din gural grai :
420 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMAN/<br />
ce to vain raura? ce sa ma vait Maica Santa-Maria;<br />
am plecat pa earaura §i m'am intalnit cu §arpuraura,<br />
§arpuraura m'aa mu§cat pa mine. Dar nu adea ci to<br />
du la fantana 1uT Iordan, §i ea apa neinceputa §i descants<br />
cuun cutit de gasit §i te uda, ea acolo t-e<br />
Descantecul No. 2 este inpotriva unet cIanca neagra`<br />
No. 3 e descantee de diochi qi No. 4 este cel urmator,<br />
de plecate (?).<br />
,Voi pleeacToase, maneacToase, sit va luaV, sA va<br />
duceti la fata luT Raiu imparat ; ea v'au poruncit, ca<br />
au lasat o vacs grass, sa va ospeteze ; ea cutare nu<br />
va tie ospata, nict adapa, nice a§terne, nicT culca, Mel<br />
odeni4.<br />
Infine maT posedam Inca un al .treilea manuscript<br />
mic intitulat : ,NWe me§tecugurr talmacite dipe una<br />
tiparita nemle§te in Venedic, Octovri in 10. 1819.' Acest<br />
manuscript cu me§te§ugurT pretinse nen0§tT coprinde<br />
in adevar numal doul me§tquguri, eari sant<br />
de origins germana adica : 1) sa pott bate on pe tine,<br />
ore cat de departe sa fii. 2) ca sa, nu poata altul pu§ca<br />
saa vana nimica.<br />
Aceasta se poate urr dovedi, de oare-ce am reu-<br />
§it a descoperi originalul german, dupa care au fost<br />
traduse. Este a§a numitul : RomanusbuechleinC GOrres<br />
pomene§te inteadevar aceasta carte cu' Venetia'<br />
ca locul unde s'a tiparit, precum spune §i traducatorul<br />
roman. NoT avem un tipar modern din Colo-<br />
1) I.<br />
Goerres. die Deutschen Volksbuecher Heidelberg 1807 pag.<br />
203-206.
DESCANTECELE 421<br />
Ma, 1) care nu este decat o reproductiune neschimbata<br />
aceleT editiunI venetiane ; §1 regasim aci intocmaT<br />
descantecele noastre, No. 1 se afla, pe pagina a 17-a<br />
al edit,iunei noastre, Si No 2 pe pagina 18-a. Reproducem<br />
dinadins atat traducerea romans, No. 2 cat §i textul<br />
germs n, pentru a dovedi absoluta lor identitate, care<br />
merge chiar pans, acolo, de a laza §i numele propriu<br />
neschimbat.<br />
Ca sit nu poata altul<br />
pupa sau wines nimica,<br />
cum sd faci.<br />
Pomene.te numile a-<br />
celuea de pilda :<br />
lacub<br />
Volghemut, purl ce vreI<br />
dar sa purl. par §i penT<br />
cu, §i ce la omens saracT<br />
dal. In numele tatulut,<br />
fiulut §i sfantului duh.<br />
Amin.<br />
Dass ein anderer kein<br />
wild schiessen kann.<br />
Sprich dessen Namen,<br />
nemlich Jacob Wohlgemuth,<br />
schiess was du<br />
willst, schiess nur Haar<br />
und Federn mit, und<br />
was du den armen Lenten<br />
giebst, t t t Amin.<br />
Identitatea precum vedem merge chiar pang acolo,<br />
de a schimba §i sintaxa §i a pune cuvantul cu paralel<br />
cu germanul : mit dupa. cuvantul pent.<br />
Numat aceste doua descantece se regasesc in ,Romanusbnechlein',<br />
toate cele alte insa sant curat romane.<br />
Se vede ca traducatorul a fost Indemnat de acele<br />
germane sa scrie §i descantece romanWl ; cad.<br />
Romanus-Bueeldein, oder Gott der Herr bewahre mein<br />
Seele, meinen Aus- und Eingang; von nun an bis in alle Ewigkeit,<br />
Amen. Halleluja. Coeln. s. a. Verlag v. Peter Hammer 80 32 pp.
422 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMAN"<br />
imediat duph No. 2 urmeaza No. 3 pentru stupi. 4.<br />
Pentru dragostele, adica cum sa uite cineva dragostele<br />
sale. Dovada pentru originea romans, acestuI descantec<br />
este , ca se afla intocmai cu acelea0 cuvinte<br />
in colectiunea din 1784 unde este No. 4. Descantecul<br />
ce urmea.za No. 5 vorbe*te singur pentru originea sa<br />
romaneasca, *i de aceea it publ'cam intocmal dupa original.<br />
Acesta are de scop sa provoace dragostea :<br />
,Tu *erpe balaura cu solza de aur cu noao<br />
limbe impungatoare cu noao cozi izbatore sa to<br />
duel la C. *i tu sa o cautI unde vel afla'o de-I<br />
afla-o in casa de-i afla-o afara de -T afla-o vorobind<br />
cu tats -sau sau cu maica-sa cu fratesau<br />
cu prietenul-sau sau cu ibovnicul culcata<br />
sau sculata tu sa nu o la* pans ce ea<br />
cu mine s'a intalni *i n'a vorbitu eT sa nu-t daT<br />
star a*ezareca unui Oros pe foc (?) ,(Aceasta<br />
trebui la cheotoarea casii sa fact cu brad intr'o sara,<br />
*i sa pui brhu supt cap).`<br />
*i<br />
,Balaurul cu solii de aur, cu 9 limbI impungatoare,<br />
cu 9 cozi izbatoarec exisla numal in literatura po-<br />
pulara romans, sau pel mull in cea a Slavilor de sud,<br />
iar nice de cum in cea nemteasch. Nu incape deci indoiala<br />
despre romemismul descanteouluI de fats, pe<br />
care l'am impartit noT in versuri. No. 6 este un alt<br />
descantec pentru a indragi o persoana oare-care. No.<br />
7 este iar un descantec de stupi, independent de Nr. 3<br />
dar de sigur inspirat de el, .i de asemenea de origine<br />
negermand.<br />
Cu aceste am ispravit in*irarea descantecelor manuscrise.<br />
Nu ne indoim ca precum am gasit not aces-<br />
-
DESCANTECELE<br />
tea, a§a se vor mai gasi Si prin alte sbornice sail pe<br />
scoarte de manuscripte vechi. In special crez ca descantece<br />
se vor gasi in manuscriptele acele, ce contin<br />
§i ,doftorii4 cu car! at o inrudire oare care, prin Caracterul<br />
taumaturgic simpatetic §i superstitios ce at<br />
aceste doftorii. Adesea oil este, doftoria, ceremonia ce<br />
se face, inainte de a se descanta; cuvintele insa prin<br />
care se crede ca aduc ajutor, sunt aci lasate la o parte,<br />
Intr'adevar sbornicul nostru citat in primul rand,<br />
tontine §i ,doftoriP'.<br />
Afars, de aceste descantece de origint, apocrild, mai<br />
esista of<br />
alte descantece, can nu sunt de cat un fel de<br />
invocafiuni peste care nu putem trece aci cu tacere.<br />
Aceste descantece se apropie inca §i mai mult de lecuiri<br />
simpatetice §i sant tot de auna insotite de vre o<br />
ceremonia. Ne marginim nnmal la cate-va esemple.<br />
In sbornicul Giurescu de la 1799' se at% un ast-fel<br />
de descantec, tocmai pe cele din urma dona foi ale<br />
manuscriptulu!, dupa Alexandria, trecute cu vedere de<br />
d. Hasdet in descriererea ce a facut despre acest mauuscript.<br />
Iata acel descantec care apartine : invocafiunilor.<br />
Rivas de friguri.<br />
,De la domnul este ajutor robulu! lu! Dumnezeil<br />
(cutare)! Blestemate ezere Si friguri cu numele domnulu!<br />
nostru Isus Hristos ! Blestemate ezeri §i friguri<br />
cu numele sfantului Ionu botezator ! Blestemate ezer!<br />
s) Cuv. d. britrani II pag. XXVIIIXXX.<br />
422
424 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
§i frigurT cu numele sfintilor arhanghell Mihail §i Gavrill<br />
! Blestemate ezerT §i friguri cu numele sfantulul<br />
Ion mucenicul §i al sfantului mucenic Sohail.4 Aci urmeaza<br />
cale va randuri scrise sloyenWe, apoT reincepe<br />
iar romane§te :<br />
,Cinstite §i prea sfinte Ione proorocule i mergatorule<br />
inainte §i boteettdr domnulul nostru Isus Hristos ;<br />
cinstit capul tau atuncea in tipsie aducandu-1 cutremur<br />
s'au facut §i pe toti eel ce Pad vazut, cutremur<br />
i -au cuprins ; §i zice frigurilor celor de a patra zi Si<br />
celor din toate zilele. Sfinte Ione ! (la Robului luT D-zeu<br />
(cutare) sanatate §i bine ea este miruit §i botezat, §i<br />
lul D-zeta inchinat. Amin.' Aci urmeaza asemenea cate-va<br />
randurT slovene§ti.<br />
In manuseriptul acesta nu se esplica, ce e de facut<br />
cu acesi rtiva§. Cumparand o data o Evanghelie vechie<br />
(de la 1706) am gasit urmatorul rava§, care este o<br />
prescurtare al celul de sus, pus la capitolul 15 al ApocalipseT<br />
:<br />
,Slavita Mere a capului a mergatoruluT nainte sa fie<br />
spre tamaduirea frigurilor, robu lul D-zea<br />
In numele tataluT, al fiulul §i al sf. duh Amin.' De aci<br />
cunoa§tem §i modul cum se intrebuinta acel rava§ de<br />
friguri. Se poate de alta parte insa, ca punerea rava-<br />
§uluT in Evanghelie, a avut de scop de a-i da oare<br />
care sfintenie.<br />
Interesant este ca s'a confundat St. Joan botezatorul<br />
cu St. loan Evanghelistu.<br />
Alt rasa§ de friguri, care are deja cu totul forma<br />
until Amulet. adica un fel de combinatiune magica a<br />
cuvintelor este eel urmator :
DESCANTECELE 425<br />
S A T O R<br />
A R E P 0<br />
TENET<br />
OPER A<br />
ROT AS<br />
On din ce parte citim aceste litere, din dreapta in<br />
stanga, de sus in jos i vice-versa ne d. tot acelea0<br />
cuvinte, tocmal ma o gasim pag. 199 din manuscriptul<br />
nostru de la 1784, MM, esplicarea la ce e bun. Pe<br />
foaia I-a inaintea unuT manuscript al biblioteceT centrale<br />
din Bucure§t1 1) se afla scrisa aceea§1 formula, care<br />
dupd forma literelor se pare ca apartine eel mutt Inceputulul<br />
secolului nostru.<br />
Foi mula Ins4T, putin schimonositit se nume§te singur<br />
Hava§ de frigurT, §i este insotitd de urmatoarea<br />
nstructiune :<br />
.i sal tie treT Bile la gat §i sä-1 arunce pe garla §i<br />
-sit zica : cum trece garla de jute afa sa, treaca boala<br />
de lute.'<br />
AceeE0 formula, insd cu o Intrebuintare diferilit, o<br />
gasim qi in sus numitul ,Romanusbuechein 2) 0 in<br />
colectiunea Jul Scheible 9 Mal pomenim in sfar0t i<br />
urmAtorul leac de friguri destul de curios, care se afla<br />
scris pe o foaie singurd de pe la inceputul secoluluT<br />
nostru intre documente cumparate de nol.<br />
,Egag. Megag. Tegag. Aceste treT care stint insem-<br />
1) Manuscriptul No. 11.<br />
2) Pag. 4 qi p. 9.<br />
8) Die sympathetisch-rnag,netische Heilkundo. Stuttgart 1851<br />
pag. 309.
426 LITE<strong>RA</strong>TI:MA. POPULARI ROMANI<br />
nate sä le scrii pe Old de usturoid, §i la cucoane sit<br />
le scrii pe migdale, §i in ceasul in care -1 apuca frigurile,<br />
plimbandu-se prin casa a nu adormi. sd ea cat&<br />
unul pre randul cum santu scrise mai sus.' Acest mijloc<br />
de lecuire se pare identic cu acele rugaciuni eretice<br />
de friguri, scrise pe nafure sau mere pomenite intfun<br />
Index 1).<br />
Un esemplu slavon de ast-fel de amulete scrise pe<br />
mere a publicat St. Novacovici. 2) In genere despre Amulete<br />
§i formule de conjuratiunT a tratat Soldan in<br />
vestita-i carte ,Istoria proceselor In potriva fermecatoarelor"<br />
3).<br />
Ne ajung aceste putine esemple, ce s'ar putea man<br />
peste masurd, dacd mai aduceam §i altele din descAntecele<br />
publicate de Marian, Burada etc.<br />
Noi aci mai pomenim Inca, pentru a fi oare-i cum<br />
complect de : conjuratiuni romAne, sad mai bine de<br />
exorcisme pentru scoaterea dracului, si<br />
pentru goni-<br />
rea duhurilor necurate.<br />
Exempulul cel mai vecliid este un fragment din<br />
Codex Sturdzanus` din sec. XVI publicat de d. Hasdeu,4)<br />
care a insotit acest fragment cu cdte-va observatiuni<br />
generale. Tot acolo se afla §i un al doilea<br />
exemplu de rugd pentru scoaterea dracilor, cdci ca atare<br />
considerd. d. Hasded apocriful intitulat MinuniIe<br />
1) V. Ha'sdeu, Cuv. den biltr. II p. 255.<br />
2) Primeri knijevnosti pag. 517.<br />
3) Soldan, Geschichte der Hexenprocesse vol. I 1843 p. 49<br />
No. 55-62. Editia noug de Heppe n'am pate., cApata.<br />
4) Cuv. d. batr. H p. 177.
DESCANTECELE 427<br />
Sf -lui Sisoe` cercetat de not mai sus, impreund. cu<br />
,Avestite.<br />
Aceste cloud. nu sant insa de cat rugaciunT indireete<br />
; exorcisme anume poseddm chiar in ,Molitvelnice`<br />
romane. Mal intAid intr'un Molitvelnic roman manuscript<br />
de pe la a doua jumdtate a secolulul al XVII<br />
(ca 1675) se afil :<br />
,Molitva caseT cand are vr'o suparare de draciT,<br />
farmecele i fa'pturi drace§tT.' Aceasta molitva se regd.se§te<br />
apoT putin scliimbata, in Molitvenicul iiparit in<br />
Bucure§ti 1764 care s'a tradus din grece§te. Iu acel<br />
tradus din slovenete ei tiparit in Buzau la 1701 lip-<br />
se§te aceasta molitva. Afard de ,rugacTunea pentru<br />
casa ce sa supara de duhurT rele 2) maT confine acel<br />
Molitvelnic §i ,randuiald cu rugaclune pentru eel ce<br />
sd turburd de duhurl necurate §i sa bantuese. 3)<br />
§i ,Rugaciunile, adeel bleste;nele ale marelul Vasilie<br />
catre cel ce patimese de la diavoll, si la toad. neputin0.44)<br />
Pe langti aceste molitve sanctionate de biseried ma!<br />
posedam Inca in mult citatul nostru sbornic din 17845)<br />
,Randuiala ce se face la omul sat la casa ce este supdrata<br />
de farmece sad de nescareva descantece.4 Preotul<br />
savare§te liturghia, face sfe§tania cea mica dupa<br />
aceea : Doamne milue§te de 12 etc. apol se adreseaza<br />
cu rugticiunea cdtre Isus Hristos, invocand ajutorul<br />
1) Prig. 250-254.<br />
9) Pag. 389 - 391.<br />
a) p. 391-403.<br />
4) pag. 409 -<br />
418.<br />
5) Fol. 183b-186a.
428 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANX<br />
luT, dupa aceea urmeaza blestemarea diavolului, care<br />
se aseamana oare0 cum cu al doilea blestem al mareluT<br />
Vasilie din Molitvelnicul de mai sus<br />
De oare-ce publicam in Chrestomatia noastra rugciunea<br />
dupa molitvelnicul manuscript din sec. XVII, §i<br />
cele alte se aflu tiparite In Molitvelnic, publicam aci<br />
blestemul dupa ms. de la 1784.<br />
,Blastumu-va pre vol a tot viclenilor, incepatorii<br />
rautatilor procletilor §i uratilor draci, care cine de<br />
unde santeti §i cati santeti, vol care otraviti §i ferme-<br />
catT lucrurile<br />
§i casele oamenilor a robilor lul Dumne-<br />
zed (cutari), vol lucratorilor rautatilor, impreuna cu<br />
cel ce s'at dat pre sine voua, vicleanul (om) ca sä fiti<br />
adu§i easel ace§tiea, sä o suparati, §i cu rele naluciri<br />
§i cu bantuelile voastre, pre cel ce lacuesc inteansa §i<br />
Inpregiurul el, sa -i suparati §i sa.-1 scarbiti; ce cu toata<br />
puterea numelui a unuia a tot iitoruluT Dumnezed,<br />
In sfanta Troita slava tatalui §i fiulul Si sfantului duh,<br />
§i cu putere cinstitel §i de viata facatoarei cruel, §i<br />
intru toata mantuitoare, cari §i de viala facatoare<br />
moarte, domnulul §i manthitorului nostru Isus Hristos,<br />
cu a caruia putere toate cele int unecate ale voastre<br />
stapanii §i chinuri preste camera, §i preste toata zidirea<br />
lul Dumnezed muncire §i stricaciunea voastra intru<br />
nimica o at stans. Cu taria poruncesc vout., viclenilor<br />
duhuri, cu toate descantecele §i otraviiurile §i fermecile<br />
voastre, de grab sa fugiti de la casa aceasta<br />
§i de la cel ce lacuesc intrInsa §i inpregiurul el; §i de<br />
acum inainte nicl o data sa nu rap§titT sat M. va mai<br />
intoarceti la dansa inapol, ca sa o suparati §i nimica<br />
O. nu zaboviti (o procleVlor !) §i lepadatilor! ce sa va
DESCANTECELE 429<br />
departati de aicea cu toate farmecile de Mu ale voastre,<br />
§i sl dati loc putere lul Dumnezau §i nenumAratiT milostiviril<br />
luT, ei daruluT lui, celuT ce sdrobeste toati fachile<br />
de rAu ale voastri; si sA vA eerie pre voT degitul<br />
lui Dumnezau, cel ce au certatu pre vrajitorif lui Faraon<br />
si nalucirile discAnticilor lor, si fara lucrare fa-<br />
cAndu-le ; aciala cu a cAruT putere poroncindu Pavel<br />
apostol si neputincioase au facut putere viclesugului<br />
vostru, si pre (Elima) vrAjitorul cel plin de toatA InsalacTune<br />
si Mutate, si vrajitorul a toata, dreptate, si di-<br />
Tavolul, cu care voT mult stricatT si cafe Domnulul le<br />
razvratiti ; ce sA vA certe pre voi aciala intru a caruea<br />
au pordncit (Pavel apostol) duhulul celul Pitholicescu<br />
si din fata aceluea l'au gonit, carele cu discAnticile eT<br />
astigase mare dar domnilor sAT ; si precum (lustina)<br />
cu samnul crucil si pre dansa rastignit Hristos Dumnezaul<br />
nostru cu putere ocolitA find, pre otrAvitorit<br />
oamenT §i pre vol dilavolilor v'au biruit Chiprian si<br />
nimica n'at,1 folosit ce cu fric6, si cu cutremur fiind<br />
imp,<br />
atT fugit ; asa si acum sA caza pre voT si sa vl<br />
apuce spalml, cutremur, frica de la Dumnezau a tot<br />
tiitorul tatal si (fiul §i sfantul) duh, cela ce va sa vl<br />
surpe pre vor. . . . §i vesnic si MIA de sfarsit. . .<br />
sl vA munciasca. Amin.
MINUNILE MA1011 DOMNULUI<br />
Ne-am ocupat pand aci deja in mai multe randud<br />
de rolul ce joacd Maica Domnului in credinta §i in<br />
literatura populard, mai mull sau mai putin insa ip.teun<br />
mod epizodic, se povestea numai cate o singurd<br />
faptd, ad. In literatura romans mai posedam filet<br />
o carte intreagd, specials, destinatA a ardta in multe<br />
chipuri puterea supranaturala a Maieff Domnului,<br />
Si ajutorul ce dd tuturor acelora ce se incred intr'Ansa<br />
§i adicA: Minunile MaiciT Domnului.<br />
Deja din sec. III. incepe Incetul cu Incetul cultul<br />
Maicii Domnului, §i la soborul din Efes din anul<br />
431.se proclamd Sft-Maria ca Ndscatoare de Dumnezeu,<br />
in potriva lul Nestorius, patriarhul din Tarigrad,<br />
care voia sd. fie numita numai nascatoarea lui Hristos.<br />
Cu aceea§i ocaziune tinu Cyril o cuvantare dire ea,<br />
In care se afld. pasagiul urmator ,Te bine-euvAntam<br />
pre tine Bogorodita, prin care ceriurile biruesc, ingerii
MINUNILIC MAICII DOMNUIXI 431<br />
se veselesc, dracil se gonesc, ispititoril se prapadesc<br />
si prin care firea cea slabs a omuluT se ridica pan la<br />
cer.,1) Ca Nascatoare de Dumnezeu ea trebue sa aiba,<br />
clupa inchipuirea poporulul, si puterea de a face minunT<br />
si de a ajuta pe toti acei, carT se roaga la dansa.<br />
Iacobus a Voragine din sec. X. folosindu-se de legende<br />
orientale si occidentale, intercaleaza in cartea sa (Le-<br />
genda aurea o mul(ime de minunT facute de Sfanta<br />
Maria. Cat priveste epizodele sau legendele deosebite,<br />
-noi le-am descris deja mai sus, si le-am urmarit prin<br />
diferite literaturi. Nu esista apoi nici un popor, care<br />
-sa n'aibe, Inca de timpuriu si colectiunT de minunile<br />
el,<br />
Interesant este de a observa cum S-ta Maria a luat<br />
local altor personage facatoare de minuni, si cum i<br />
s'an atribuit eT, o sums de legende si povesti minunate,<br />
de origine cu totul deosebita. Activitatea de asimilatiune<br />
si de schimbul mutual intre literatura scrisa<br />
si literatura nescrisa avea aci un camp nemarginit.<br />
Inteadevar regasim in aceste ,Minunic chiarsi teasuri:<br />
caracteristice ale basmelor. Noi in special le vom arata,<br />
In ceea ce priveste basmele romane.<br />
De alto parte presinta mat erialul ,Minunilor" un<br />
interes special, de oare ce e cules din diferite taxi si<br />
din diferite literaturT ; de aceea gasim intre dansele si<br />
legende localisate atribuite S-ter Maria si earl intr'o<br />
-taxa sau tntealta se bucurau de o mare reputatiune.<br />
Asta o putem observa si la ,Minunile` romanestr.<br />
Manuscriptul cel mai vechia din 1693 se aflam posesiunea<br />
d-lui Eminescu, si face parte din : Amartolon Soti-<br />
1) Gentile: Die Jungfran Maria. Halle 1852 p. 19.
432 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
rie sau Mantuirea pacgtosilorc a monahului Agapias<br />
,scoasa dintr'o carte greceasca tiparnic0 In limba<br />
romana de catre ,Ierodiac de la sf. manastire Neamtul.'<br />
Un tipar din secolul trecut a fost cunoscut lut<br />
Sulzer inainte de 1782, ad el citeaza ,Minunile<br />
Maikii Pretscheste` Intre car* romamesti tiparite.<br />
La 1825 tipareste ,Rafail Ieromonahulc aceste Minunt<br />
la Neamtu, zicand ca el le-a talmacit pentru<br />
fintdia<br />
data din limba veche greceascd pe limba romaneascd.<br />
Cea din urmA ediOune este din Bucurest 1875. Toate<br />
aceste editiuni impreuna cu manuscriptul nu se deosibesc<br />
intre dansele, de cat numal prin limba mai ar-<br />
Mica, sau mai moderng; altmintrelea find toate pur<br />
si simple traductiuni unul si acelasi original grecesc<br />
sau mai bine find toate copiile unel si aceleasi<br />
redactiuni coprind toate,. 69 de minun!, dintre cart<br />
vom esamina aci cata-va, dupa, punctul nostru de vedere<br />
comparativ.<br />
Una din legendele cele mai vestite care 'st a gasit<br />
espresiunea poetica prin genial luT Goethe, este legenda<br />
lui Faust. Pang a ajunge insa. aci, a trecut prin<br />
multe faze si prin multe peripetil. Variantele si pro -<br />
totipurT s'au gAsit la multe popoare. In Italia joad.<br />
Virgil in evul media rolul fantastic al lui Faust, si el<br />
se fagdueste draculul pentru a invMa de la dansul<br />
vrajil si farmece. Un alt partisan al diavolulul a fost<br />
1) Geschichte des transalpinisohen Daciens vol. III Wien 1781<br />
p. 38 No. 23.<br />
1) Apapseatov Etas/196. . . . . ed 1 -a Venetia 1641 ed 2-a ibid.<br />
1780 pag. 320-448 fonnind partea a 3-a din carte, precum este<br />
ei<br />
In manuscriptul d -luI Eminescu.<br />
2)
MINUNILE MATCH DOMNULUI 433<br />
apoi Gerbert; dar general cunoscuth., foarte raspandita,<br />
des cantata §i mai des povestita a fost legenda luiTeofil.<br />
Ea este §i eel mg vech!u esemplu unde se povestWe<br />
ca<br />
un om ar fi intrat in legatura mai de aproape cu<br />
diavolul, cil. i s'ar fi dat cu trup §1 cu suflet, lepadandu-se<br />
de D-zeu, numal pentru ca sä dobandeasca<br />
vista acestel lumT, §i inplinirea poftelor sale trupe§ti.<br />
Legenda Jul Teofil apare intaiu grece§te pe la 536<br />
540 povestita de Eutihianus, un duhovnic al lui<br />
Teofil. De timpuriu tradusa, latine§te, ea apare versificata<br />
in sec. X de Hroswitha. Poetic francezl se<br />
ocupa de asemenea deja in sec. XII §i XIII de aceasta<br />
legenda ; a§a Gautier de Coinsi, apoi face Rutebeuf<br />
la 1270 o pies, de teatru dintfaceasta. legenda, sub<br />
titlu de : , Le miracle de Theophile.c 0 colectiune<br />
franceza in versurl despre Minun! ale Maicei Domnului<br />
din sec. XIII confine asemenea legenda lul Teofil.<br />
In literatura germane, se pomene§te in sec. VII,<br />
apoi in sec. XIV. Ne ar duce prea departe, dad. am<br />
voi sa in§iram toate paralele prozaice §i versificate,<br />
din atAtea literaturl, in care se afl& Ba a fost chiar<br />
reprezintata prin sculptura de doua ori pe biserica<br />
Notre-Dame din Paris, §i pe alte biserici franceze.<br />
Von der Hagen a tratat-o foarte pe larg in legatura cu<br />
recenziunea germane, din sec. 13-14 , adunand toate<br />
paralelele Si isvoarele acestel legende '). Tot a§a §i<br />
Scheible in legatura cu Gerbert, Virgil §i mai cu seama<br />
cu Faust. 2) Aceasta legenda a§a de vestita o pa-<br />
l) H, v. der Hagen Gesammtabenteuer vol. III. Stuttg-Tubing.<br />
1850 p. CLXVICLXXX.<br />
') I. Scheible. Das Kloster vol. II. Stung. 1846 p. 155-177.<br />
Mister, lit, pop. rom. 22
434<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
sedam infine si not, fiind minunea a 24-a. Ea se potriveste<br />
Intocmal cu recenziunea greceasca din sec.<br />
VI, cu singura deosebire cit Eutihianus s'a schimbat<br />
in Evtihie. Tata coprinsul el dupa textul roman :<br />
In anul 536 era in Eparhia Chilichiei un Epitrop,<br />
iconom al episcopului cetAteT Adanenilor, anume Teofil,<br />
om cinstitor de D-zeu Si de fapte bune, incat toot<br />
11 Tubea. Dupa ce a murit Episcopul au alergat tot! la<br />
Mitropolitul ca sä hirotoniseasca pe Teofil ca Episcop.<br />
Acesta insa na voit si s'a ales un altu de Episcop.<br />
Npul Episcop l'a urat pre Teofil si l'a gonit cu nedreptate<br />
din BisericA. Atunci se umplu Teofil de mane si<br />
cauta sa'si resbune, de vrkjmasia si defaimarea ce-i<br />
facea acel episcop, hirotonisit in locul lul. DecT era in<br />
acea Sara un ovreiu, carele facea marl vrAjitoriT ; pe<br />
acesta it intreba Teofil dm' . poste WI ajute ? Iar acela<br />
IT a zis lul : eu te voiu face sa te intorci Tar la boeria<br />
ta $i la cinstea ta de mai nainte, numal sa te inchini<br />
diavolului, si sa fact on ce-ti zice, numal sa te pazesti<br />
sä nu fact crucea, la on ce vet vedea. Teofil se declara<br />
gata sa faca tot ce va cere de la dansul, si ducandu-se<br />
amandoi inteun loc pustiu, a inceput ovreiul<br />
vrajitoriile sale, strangand pre dracii, earl indata s'au<br />
steins o mulOme nenumarata, si in mijlocul for a sezut<br />
cel mai mare al lor. Dupa ce i se inchina Teofil,<br />
zise diavolul : daca se va scrie rob al mien si lepadator<br />
de Hs. sal fac sä alba mat mare cinste de cat inainte.<br />
NumaT sa'mi fact scriSoare cu mana sa, cum ca se<br />
leapada de Hs. fiul MariT, pentru ca sä nu ma batjocureasca,<br />
mai pre urma. Teofil a scris lepadarea de<br />
Hs. si iscalind-o a dat scrisoarea diavolulul; care pri-
MINUNILE MATCH DOMNULUI 435<br />
mind-o l'a imbrati§at §i l'a sarutat, zicandu-i : acum<br />
sit cuno§t1 puterea mea; §i se Mewl tot! draciT neva-<br />
24. Cand se intoarse Teofil la biserich Meuse diavolul<br />
pe Episcop sal primeasca, bine §i sal ceara ertare<br />
pentru purtarea de mal inainte. Vrlijitorul se ducea<br />
des pe la Teofil indemnandu-1 sa nu se arate nemultumitor<br />
care binefacatorul sau. La inceput IT multumia<br />
Teofil, dupa aceea a inceput sa se caiasca de<br />
fapta luT qi cu IacrimT fierbintI pia en post neintrerupt<br />
de 40 de zile se ruga inaintea Sf. Mariei sit dobandeasca<br />
ertarea fiulu! el. Dupa alte 3 zile IT aparu Sf.<br />
Maria in vis zicandu-1 ca l'a ertat, Tar Teofil o ruga<br />
acuma, ca cu ajutorul eT sa scoata zapisul luT de la<br />
diavolul; lara§1 trecura.3 zile §i In noaptea aceea IT se<br />
arata Maica DomnuluT Inca o data in vis, aducandu-T<br />
.zapisul ; cum s'a dWeptat Teofil a gasit acel zapis in<br />
mana lui §i a alergat la Episcopul de i-a spus toata<br />
Intamplare. Atuncea au slavit totT pe D-zeu i pe Maica<br />
sa facatoare de minuni. Tar dupa ce a murit Teofil, a<br />
slobozit buns mireazmatrupul luT §i a savarsit minuni<br />
intru slava lui D-zeta §i a Weil luT, cea fat% de prihana.<br />
Aceasta povestire a scris-o un duhovnic al luT,<br />
Evtihie cu numele, care a fost de fata la toate.<br />
Ast.fel a ajuns Teofil A, fie chiar un dant care se praznue§te<br />
in 17 Fevruarie, §i Viata lui se afla de aceea<br />
* ea in Acta Sanctorum ale lui Bolland. 1).<br />
Legenda luT Teofil in forma aceasta cea veche,<br />
se esplica prin amestecarea ovreTulul, cad se vede, ca<br />
avea tendinia a arata lupta judaismuluT cu cre§tinis-<br />
9 V. d. Hagen 1. c.
436 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
mul, §i biruinta acestui din urma ; de aceea a ajuns<br />
Teofil, reprezentatul biruitor al cre§tinismului, sa fie<br />
chiar un Sfant. In desvoltarea ulterioara acestei legende<br />
s'a uitat tendinta §i a Minas numai lepadarea<br />
de tot ce e sfant §i inchinarea diavoluluT, care impline§te<br />
toate poftele lumWT ale lumeT ace§tia, numai ca<br />
sa face pe omul sA piarza viata lumel viitoare.<br />
Ne ajunge aceasta legends, pentru esemplificarea<br />
coprinsului colectiunei romane de MinunT ale Maicil<br />
DomnuluT. Acuma vom aduce numai cate va detaliurl<br />
din acele minunT, pe cari le regasim foarte putin schim-<br />
bate, in basmele tuturor popoarelor si<br />
in basmele ro-<br />
mane. Prioritatea cred ca se poate lesne decide in favoarea<br />
,,Minunelor cari sant scrim deja in mare parte<br />
in sec. VII, §i de atuncea des citite, aka cA au putut<br />
lesne patrunde in basmele spuse din gura in gura, §i<br />
in mare parte culese abia in secolul nostru. Probe ca,<br />
traductiunea romans a chilli.: ,Mantuirea pacato§ilorc<br />
nu se restrange la singurul esemplar manuscript al<br />
d-lui Eminescu, §i cA a putut patrunde in popor este<br />
maT intail editiunea Minunelor, pe de alts parte copia<br />
manuscripts din 1803 ce o posedem not, §i care<br />
s'a scris aci in Bucure§ft, pe cand ms. d-luT Eminescu<br />
e scris in Moldova. Ce e drept, copia moderns, ce o<br />
posectarn not, este numai o prescurtare a ms.luI intreg,<br />
§i tontine o sums de minunT din partea 1-a §i a doua,<br />
pe cand partea a 3-a adica Minunele MaiciT D -IuT este<br />
inlocuita prin viata Sf. Vasilie cel nou, dar de sigur<br />
s'a copiat §i prescurtat dupa un alt manuscript mai<br />
complect, din Muntenia.<br />
SA luam acuma cate-va esemple din acele detaliurT
MINUNILE MAICII DOMNULIJI 437<br />
comune basmelor si minunilor. Asa in minunea 1 -a<br />
se tae maluele necredinciosulul ce se atinge de patul<br />
Maicii DomnuluT, si se orbesc ochil celor alit necredinciosl.<br />
MArturisind credina for In Maica DomnuluT,<br />
se lipesc far malnele la loc si ochiT se deschid. Tot<br />
asa vedem si in basmul citat mar sus 1) cresterea<br />
la loc a mainelor Mate, si dobandirea vedefd, aman-<br />
(loud. intr'un mod minunat. Mal aproape de acest moment<br />
din urma, allied luminarea ochilor din basme,<br />
este minunea 5-a ; cad aci orbul se spala cu apd<br />
peste ochii; apa aceasta in , minunea` este din ,izvorul<br />
cel primitor de viall`; in basme este , apa adusa<br />
din Jordan,' sau asa numita : ,apa vie,<br />
Aceeasi apa face in minunea 7-a chiar pe un Tesalonichian<br />
A, invieze din moarte, ceea ce se potriveste<br />
Inca si mai molt cu facultd4ile atribuite apei vie; de<br />
unde §i -I numele.<br />
In minunea a 9-a dam Tards1 de tolagul uscat, care<br />
infipt in pamant, pe loc prinde radacini si se face copaciu<br />
mare si infrunzit prea frumos. Aceasta legends<br />
o cunoastem deja de la Lot unde am aratat O. a intrat<br />
si in basme.<br />
Tot in acea minune se povesteste cum a ,mare'e<br />
Averchie Arhiepiscoput Ierapolii an poruncit diavoluluT<br />
de au radicat din Roma o capiste de piatra ca<br />
un munte, adica o biserica a idolilor si o duserd in<br />
Frighia, cale de 40 de zile.c In basme zideste Fatfrumos<br />
peste noapte palaturT marete, si IT face sä dispare<br />
tot in asa scurta vreme.<br />
1) Pag. 119 arm.
438 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Minunea 40 ne spune : ,Pentru cela ce s'au dat<br />
dracului Intru zamislirea luT, de maica sa,' §i confine<br />
ast-fel motivul destul de cunoscut din basme, cum cd.<br />
copilul nendscut incl se fagadueqte de care paring<br />
luT unuT duh necurat : diavol, zmeu, §i in urma soap&<br />
prin ajutorul Maici! Domnului sau a cruciT.<br />
Ne ajung aceste esemple, ce s'ar putea lesne !multi<br />
pentru a arata ca ,minunileg qi ,legende sfinteg contin<br />
elemente §i motive pe care le regasim §i in basme.<br />
Ba, ce e maT mult: minunea 11 este curat un basm,<br />
numal ca aci se accentueazd in deosebT ajutorul Maicil<br />
DomnuluT. Inlocuind-o prin Dumnezeu, avem un basm<br />
foarte vestit §i foarte rdspandit, cand ca poveste qi<br />
istorie, cand ca basm. Schimbath face parte §i din<br />
Gesta Romanorum (c. 249) §i la povestea aceasta<br />
a cules Oesterley1) 47 de paralele din toate literaturele<br />
§i totu§T nu este aceasta lista complectd. Asa se<br />
Old ca basm la Grimm No. 31 §i mai are paralele sarbe§t1<br />
§i altele. Intocmai ap. este §i basmul rusesc din<br />
colectiunea luT Afanasiev No. 158 §i variantele qi paralelele<br />
din vol. IV2), unde aratd. Afanasiev, ca a ajuns<br />
chiar sä fie c&ntec popular sarbesc §i bulgaresc. Foarte<br />
multiple sant variantele tuturor acestor minunT, legende<br />
§i basme, din care, una Para indoial de origine<br />
veche franceza o cunoa§tem din part ea antdia a acestit<br />
cArtI: ,Istoria Ghenovevi de Brabant.'<br />
1) Gesta rom. p. 747.<br />
I) P. 368-377.
VASILIE CEL NOU<br />
0 altA carte, care se aflA in manuscriptul d-lui<br />
Eminescu la un loc cu ,Amartolon Sotirie` §i ,Minunile<br />
Maicil DomnuluT,` este :<br />
Viafa fi minunile prea enviosului pdrintelui nostru<br />
Vasilie cel nou scrisd de Grigorie ucenicul /ul.<br />
Pe lAngit acel manuscript din 1692, scris in Moldova<br />
mai posedam iiii noi unul muntenesc din 1706,<br />
adicrt numai cu 13 and mai nou de cAt cela al d-lui<br />
Eminescu. Afar de aceea mai are d-nia sa o copie<br />
de la inceputul secolulul nostru si tot asa mai avem §i<br />
noi Inca o copie din 1805 scrisa impreunA cu ,Mantuitea<br />
pacato§ilor.` S'a tipArit pentru 1-ia data la Minnie<br />
181b.<br />
AceastA popularitate ce se dovedeste prin muttimea<br />
relativA a copielor, o datoreste eontinutului ce are aceasta<br />
viata( cad pe langa biografia si descrierea<br />
minunelor savArsite de Sf. Vasilie, mai confine si descrierea<br />
vietir sufletului dupA moartea omuluT, cum<br />
trebue sit treaca prin 21 vami pang. a ajutige la judecatorul<br />
suprem; si ca o urmare naturall vine apoi :<br />
vederea infricosatuluijudet. (In copia noastrA din 1805<br />
e adAogat : ce au vAut SfAntu Gligorie monahu allxAndrean).
440 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA.<br />
Atat Vamile cat si judetul formeaza trei sferturi din<br />
cartea intreaga si este deci lesne de inteles de unde<br />
interesul pronuntat tocmai pentru viata Sf. Vasilie cel<br />
nou. In genere este fapt constatat ca poporul citeste<br />
§i iubeste aceea ce '1 atata sau it inspaimanta intr'un<br />
mod covarsitor. Cu cat mai malt inca and e vorba a<br />
gasi o deslu§ire pentru vecinica cimilituta a vietil :<br />
moartea. Starea sufletului dupa esirea lui din trup interesa<br />
si intereseaza pe omenirea mai mull de cat<br />
on ce, si descrierea Iadului si al Ralului este obiectul<br />
de predilectiune al fantaziei populare. Nu o data am avut<br />
ocaziune a ne ocupa cu productele acestei fantazil<br />
care Inodand firul intr'un punct, if tot toarce mai departe<br />
si '1 impleteste in fel de fel de chipuri. ,Apocalipsul<br />
apost. Paul,` si , Calatoria Maicii Domnului` sant<br />
esemple pentru aceasta, si un alt esemplu este cartea<br />
de fats. Vamile de cari e vorba aci am intalnit deja<br />
chiar in Apocalipsul de mai sus, unde asemenea se<br />
spune, cel putin dupa recenziunea noastra manuscripts,<br />
ea sufletul este condus de catre ingeril si trecut pest e<br />
v dmile vdsduhului. Vamile acestea reprezinta pacatele<br />
omenesti si fie-care suflet este oprit acolo sa'sI dea<br />
seama de acele pacate, iar ingeril raspund la invinovatirile<br />
dracilor, ce pazesc vamile<br />
Cat priveste invierea mortilor si judecata cea de pre<br />
urma, ea isi are originea in Non! Testament, unde des<br />
se vorbeste de a doua venire a lui Hs. si de judecata<br />
infricosata, toate desvoltate apoi in proorocirile Sibiline.<br />
In cartea de fatA se vorbeste acuma foarte<br />
pe larg de modal cum va fi acea judecata, pe care o<br />
vede acuma Grigorie ucenicul Sf.-lui Vaslie, noaptea in
VASILIE CEL NOU 441<br />
vedenie Suit in cer de catre un Inger el vede mai intaiu<br />
cetatea cea mare cu 12 port!, dupa aceea vede<br />
scularea mortilor §i strangerea for in soborurl marl<br />
ce yin inaintea luT Hs. de-1 judeca. Mai intaiu sant<br />
Ovreii eel inaintea Jul Hs. apoi Izmailtenil, paganiT etc.<br />
yin apor soborurl de creVini sectatori, pe can toff IT<br />
mustra Hs. si'T osande§te la munca vecinica a iaduluT ;<br />
dupa pAcato§ii yin dreptil can lumineaza ca soarele §i<br />
dobandesc resplata ce'i Weapta plina de fericire negrata.<br />
Sf. Vasilie eel note a murit pe la 944 sail 952. Viata<br />
luT a fost scrisa de Grigorie ucenicul luT precum §i<br />
Ace la inceput, care Grigorie are i , vedenia judecatii. c<br />
Textul grecesc s'a publicat de Henschen la 1684<br />
dupil un manuscript Mazarinean, alaturea cu traduc-<br />
Vunea latina de Combefisius in Acta Sanctorum vol. III<br />
Martie 26 p. 668. 1) Ne a fost imposibil de a *Ala<br />
acest volum al Actelor. Traductiunea romans s'a facut<br />
precum se pare din grece§te.<br />
0 parte integranta din cartea. cu care ne am ocupat<br />
pans aci, este descrierea judeceifii de pe urma. cat<br />
de populara era tema aceasta, arata multimea manuscriptelor<br />
descoperite de not despre a doua venire a<br />
Jiff Hs. Impreuna cu judecata lumiT i povestea lui Antihrist,<br />
formand o carte specials, deosibita de partea<br />
relative, din viata Sf. Vasilie eel nou. Ce e drept, nu esista<br />
maT nicf o carte bisericeasca in care sit nu se po-<br />
1) Fabricius Biblioth. Graeca L. V c. 5 No 9 p. 351-352.
442 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
meneaseA de sfarsitul lumeT si de aceea niel nu ne mi.<br />
ram de esistenta uneT cart,1 speciale in literatura roman.<br />
; invederata Irma este Influents vedenieT luT Grigorie<br />
ucenicul asupra calla de fa0..<br />
Manuscriptul cel mat vechiu este acela de pe la<br />
1800 unde lipseste Insa partea din urma, care coprinde<br />
descrierea soborurilor, mat mult sau mat pu-<br />
tin analoaga<br />
cu ,Vedenia` Not putem constata acest<br />
fapt printr'aceea ca d. Eminescu posede un. manuscript<br />
complect scris la 1815, care In partea antb.ta,<br />
corespunde intocmat cu acel de mat sus pans unde<br />
it posedam not. A treea copie care se aseamana aasemenea<br />
cu manuscriptul nostru se afla in manuscriptul<br />
AcademieT de la 1799 In sbornicul scris de<br />
Giurescu. Infine mat posedam un al patrulea manuscript,<br />
de la 1804 cu totul deosebit de cele trei din'ainte<br />
care precum zice la sfarsit a fost : ,Scoask dupa<br />
cea greceasca,c scris de Velcea pitar. 1804 Fevruarie<br />
20.<br />
Manuscriptul cel complect al d -luT Eminescu poarta<br />
titlul urmator : ,Cuvant pentru viitoarea giudecata<br />
si pentru sfarsitul lumil. Din scriptura cea veche si<br />
cea noun. ; Tara mat ales din apocalipsisul sfantulut<br />
Joan BogoslovuluT, si a altor sfint1 parintt, dupA cuvantul<br />
Domnulul nostru Is. Hs. carele arata si pentru<br />
venirea luT Anthehrist.' Acest ,cuvant pentru viitoare<br />
gIudecatac se compune ca al zicem asa din doua<br />
partT : una de semnele ce vor premerge venire' luT<br />
Hs. si tot de o data Invieril mortilor. $i a doua : Venirea<br />
luT Hs. si judecarea inviatilor din mortr. Partea<br />
Antal se afla intocmaT in manuscriptul nostru
VASILIE CEL NMI 443<br />
de pe la 1800, mal cu aceleasT cuvinte; putin schimbeta<br />
este in eel al Academie!, In cele doul d'antAT se<br />
pomeneste de Antihrist in contra cAruia vor veni<br />
Enoh, Ilie si loan Bogoslov. Antihrist IT va t.ia cu<br />
sabia, dar et vor invia a treea zi, si atuncl se va apropia<br />
sfarsitul lumiT. D-zeu va certa lumea in 14<br />
zile, precum an zis sfintil parinti. UrmeazA acuma<br />
descrierea fantastica a intamplArilor groaznice din<br />
acele 14 zile, in urma carora cerul si pamantul va<br />
ramanea alb ca zApada si curet ca sticla pentru el<br />
va sa vie facatorTul sAA. DupA aceea vor buciuma ingeril<br />
Si se vor scula mortii din mormant, gi va incepe<br />
judecata cea deapoT cand se va da rIsplata dreptilor<br />
pedeapsa de veer pAcatosilor. Se intelege cA si<br />
aci se<br />
InsirA un<br />
numar insemnat de soboare de tot felul de<br />
oamenT, cart yin la judecata. InsusT Moisi apare, dar<br />
el vine sA. esplice Ovreilor el rat at inteles legea sa,<br />
daca n'ari priimit pe Hs. Foarte pe larg se tracteazA<br />
apoT sobormile nenumerate de sectatorT, cari totT, spre<br />
satisfacerea inimeT pravoslavniculuT, se due in munca<br />
cea de veci, rApitl de Satana si de draciT lul.<br />
Pe and aceste redactiunT, din cart am si dat estracte<br />
in ,Chrestomatia romans,` se multumese a ne<br />
da §irul evenimentelor, citand numaT din cand in cand<br />
un vers biblic, trateaza din contra redactiunea de la<br />
1804 aceasta materie cu totul alt-fel. Titlul este cam tot<br />
acelasT: ,Cuvant pentru sfarsitul lumiT, pentru Antihrist<br />
i pentru a duoa venire a d-luT nostru Isus Hrs.'<br />
Aci insA autorul culege toate pasagiele biblice relative<br />
la aceste intAmplari, atat din Vechiul cat si din Noul<br />
Testament si apoT le tAlcueste si le esplicA intocmal
44.4<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
precum stA in proorocirea Sibilei. Interesant mar cu<br />
seamil. este paralelismul ce se stabile§te intre Hristos<br />
§i Antihrist, care va fi la inceput in toate asemenea<br />
WI Hrs., dar toate ce va face, le va face cu nalucirl,<br />
ca sa amageasca pre oameni sg se inchine lul si<br />
pe toti acestia 'I va pecetlui. Dupg o vreme oare care<br />
se va sfarsi imparatia cea tirana a lui Antihrist si atunci<br />
va incepe judecata de apol. Aci nu se mat in§irg<br />
soboruri de pacatosI specialisati ci se zice numai: pgcatosil<br />
vor priimi mustrarea §i pedeapsa lor, si clrep01<br />
rgsplata lor.<br />
Tot a§a de numeroase precum sant soborurile` e<br />
§i literatura respective: in special ceea ce prive§te pe<br />
Antihrist. Evanghelia apocrifg. atribuitg lul Iosif lemnarul<br />
vorbeste mat pe larg despre aceasta in capitolul<br />
21. Studii speciale au fost publicate de care P. Malvenda<br />
si Daneau. Sreznevskij asemenea a scris pe<br />
larg despre Antihrist 2).<br />
Semnele ce aratit sfarsitul lumil au fost adunate<br />
deja de Sf. Hieronim. Bercea (t la 1286) care a scrissi<br />
minunile Maicil Domnulul, scrie asemenea : , de los signos<br />
que apareceran ante del judicio.' tot asa siyestitul Thomas din Aquino, Alte paralele literare a cules<br />
Grimm in mitologia sa unde vorbe§te de semnele<br />
mitologiei germane pentru sfarsittd lume19.<br />
16.-.SeeStere-+-<br />
9<br />
Migne: Diction. iconographique colum. 921-922.<br />
2) Skazanila ob Antihriste. St. Petersburg 1874.<br />
5) Deutsche Mytologie ed. 4 p. 681 No. 2.
DESCOPERIREA SF-TEI LITURGHII<br />
Pe langa toate acele legende can se ocupa cu personage<br />
importante sail cu evenimente de capatenie ale<br />
istoriei bisericesti mat esista una, care, judecand dupl<br />
mulcimea manuscriptelor, s'a bucurat de o mare popularite<br />
la not si adicit :<br />
,Descoperiree sfintet si dumnezlestii leturghii, ci<br />
s'ar'i discoperit limbilor din dumnezeeasca stralucire<br />
precum scrie Varonim.'<br />
Acest Varonim, care Intr'un alt manuscript s'a schimbat<br />
chiar in Parochie este vestitul Baronius, care a<br />
scris analele bisericei, in ordine cronologicA. Dace, este<br />
sä credem aserOunet lug Sulzer, atunci a esistat deja<br />
inainte de 1782 traducerea roma.na acestor anale, pe<br />
care el o numarl intre manuscriptele romane ce-i erau<br />
cunoscute ; ca traducator figureaz5. Popa Stephan din<br />
Brasov, care traducere a mai. fost IndreptatA de catra<br />
Dem. Evstatievicil). Dad, acest manuscript nu este<br />
1) Sulzer. Gesch. d. transalp. Daciens. Vol, III Wien 1782<br />
p. 39 No. 3.
446 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARL ROMANA<br />
Ins5.§T ,Descoperirea liturghieT` singurti consideratit de<br />
Sulzer ca InsiI§T analele intregT, atuncT poate din acel<br />
ms. s'a copiat ,Descoperirea` ca partea cea mat interesanta.<br />
Alt izvor direct pentru ,Descoperirea liturghieTc<br />
poate sa fi fost cartea in care se afla §i dansa intercalatit<br />
i care precum zice in introducerea, a fost talmacita<br />
din limba sa.rbeasa§i indreptatit dupre cea greceasca.<br />
Ast-fel a devenit aceasta legendit a§a de raspandita in<br />
literature romans. Not In One posedam trey manuscripte,<br />
unul in sbornicul de pe la 1750 1) altul in eel<br />
de pe la 1806 2) §i al treilea In sbornicul de la 1813 8)<br />
un al patrulea manuscript de pe la sfar§itul secolulul<br />
trecut posechl d. Eminescu care ms. e defect la sfar§it;<br />
ci apoT se mat gAsWe Inca intr'un sbornic de pe la 1750<br />
In posesiunea d -luI Gr. G. Tocilescu. Mars de acele 5<br />
manuscripte, se af16.1egenda aceasta §i tiptiritti In cartea<br />
intitulata : Invatatura pentru preoti §i diaconT.<br />
In introducerea la editiunea din 1835 se zice, ca, s'aq<br />
§i tiparit !nth% In Viena §i a doua oar5. in Sibia. Data<br />
tiparului din Viena n'am putut afla ; in Sibiu sa ti-<br />
'Alit la 1789 §i ed. 3-a 1835 Buz6.1 In aceasta din<br />
urma, pe care singur am putut cdptita, ocupa legenda<br />
pag. 96 102 §i are titlul urm5.tor<br />
,Descoperire pentru sfinta §i Dumnezeeasca lyturghie<br />
care din vointa luT D-nezet s'au aratat phganilor<br />
la anil de la Hs. 1009, precum scrie Baronie.`<br />
Toate textele nu se deosibesc Intru nimic intre dansele,<br />
se Intelege ca nu e vorba de deosibirile fonetice<br />
1) F. 5b. 19 a.<br />
2) P. 35-64.<br />
2) F. 113a-126a.<br />
:
PESCOPERIREL SF-TEI LITURGHTI 447<br />
i gramaticale, ci numaT de coprinsul, care este cel<br />
urmator :<br />
,Imparatind Amurat imparatul la Vavilon, 'far Amfilog<br />
la Aravia, se priceau Ovrei tot de auna cu Cresting<br />
pentru invierea si inaltarea lul Hs. la cerurT. Ba<br />
necredinciosil aceT au luat darurl si au mers la Vavi-<br />
Ion si le au dat lul Amurat parand pe CrestinT, el sant<br />
razvratitorT si vor sa se scoale asupra lul cu razboTu.<br />
DecT trimese pe Amfilog la [erusalim sa strice biserica<br />
si sa pare', pe totT Cresting. In acea vreme era in Ierusalim<br />
patriarh St. Metodie, carele auzind ca vine<br />
Amfilog a fugit la Antiohia, lasand pre un preot anume<br />
Ioanichie ca sa slujeasca in toate zilele la biserica<br />
St.-lul Mormant. Cand ,a ajuns Amfilog la Ierusalim<br />
si a trimes °stile luT sa darame biserica, a acoperit-o<br />
D-zeu cu un nor, asa incat paganiT nu putea sa o<br />
vaza. Iar cand trimese Amfilog pre unu din ministril<br />
sei sa vaza pentru aceasta, a nemerit in biserica unde<br />
a aflat pe preotul en un ajutor al sau, gatindu-se a<br />
sluji sf-ta leturghie. Ministrul voind sa '1 opreasca II<br />
s'au intepenit mainile sale. Atuncea cazu la picioarele<br />
preotului cerandu-T ertacTune $i redobandi miscarea<br />
mainelor. Cum auzi imparatul de acestea se mania<br />
foarte rau si porni singur inpotriva bisericil, jurandu-se<br />
ell, va face dinteansaun grajd. Deci porunci el de bagara<br />
multime de caTsi de (Amite in biserica.. AtuncT se rug<br />
preotul lui D-zeu si indata cazura toate vitele, ca<br />
nand ar fi fost lovite de trasnet. Aceasta, minune va.-<br />
.zand imparatul se aseza sa vaza cum savarsesc cresting<br />
jertfa for ; si D-zeu lumina. ochiT ceT trupesti a/<br />
imparatuluT, care incepu sa asculte liturghia cu lu-
448 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMXNX<br />
are aminte. De or! ce cuvant al liturghiei ce e§ea acuma<br />
din gura preotulul, vedea Imparatul implinirea lui adevarata,<br />
nu ca Inchipuire numai prin grain; a§a d.e :<br />
cand se ruga preotul : ,pentru cei ce umbla pre mare<br />
§i calatorescc intru acel ceas arata D-zeu imparatulu!,<br />
marea invaluita cu value grele, §i corabiile gata a se<br />
primejdui, gi indata cu cuvantul preotului s'a alinat<br />
marea, Tar corabieril multamea lu! D-zeu. Sau cand a<br />
zis preotul : ,Duhul sfant A, vie peste tine` atuncea<br />
a vazut imparatul §i toti ai lu!, pe duhul sfant in chip<br />
de porumb pogorandu-se din cer ti<br />
odihnind preste<br />
sfintele daruri, §i toata biserica s'a umplut de bunn<br />
mireazma a darulul prea sfantului duh, Tar sfantul<br />
oltariu s'a luminat mai mult de cat razele soareluI4<br />
Vazand aceasta minune se boteza imparatul Amfilog<br />
cu to ti boeril lui, de dire patriarhul pe care '1 adusese<br />
de la Antiohia. Dupa. aceea se intoarse Amfilog la<br />
imparatul Amurat §i-1 spuse toate minunele ce le-a<br />
vazut in Ierusalim §i ca, a primit botezul. Atunci se<br />
mania foarte ran imparatul Amurat §i porunci lu! Amfilog<br />
sa se inchine idolilor. Amfilog insa nu se supuse poruncii<br />
lu! §i ramase in credinta cea noun, ce o primise.<br />
Amurat puse deci sa i se tae capul lu! Amfilog, care<br />
primi ast-fel cununa muceniceasca.(<br />
Ca adaus 111 aceasta legend& mai confine manuscriptul<br />
nostru din 1813 Inca:<br />
, Al doilea videnie al sfantului Vasilie $i al sfantulut<br />
Efrem. Sfanta Leturghie.' Aci vede Sf. Efrem,priimirea<br />
cuvintelor liturghiel, de catre Hrs. in acela4<br />
1) Pag. 126-b 130-b
DESCOPERIRFA SF-TEI LITURGHII 449<br />
mod precum vede imparatul Amfilog in biserica din<br />
Ierusalim implinirea lor. Deci cand zice preotul: sa<br />
slam bine, sä stam cu frica, insemnand crucea deasupra<br />
antimisului, atunci ingeril cu bice de foc gonesc<br />
pe tot,i diavolii; Tara cand zice preotul: ale tale char'<br />
ale tale; atuncea ingerii dau bunatati oamenilor, car<br />
cu frica stau in biserica.<br />
Deosebita cinstire a liturghiei, este vaditul scop atat<br />
al ,legendei( cat si al ,vedeniel`. Fiind ackiunea prin,<br />
cipala a bisericei, ai una din tainele fundamentale<br />
ale crestinismulur, se esplica lesne nascocirea legendei<br />
cu acel scop.<br />
Chiar biserica insasr, in intregimea er, socotindu-se<br />
fie-care bucata in parte, a fost spiritulasita in : , Intreba -<br />
rile filosofqte de la Adam i de la Hs. Fi raspunsurile.(<br />
precum se numeste manuscriptul Bibliotecei Centrale<br />
din Bucuresti din 1809 Dar aceasta este numai o parte<br />
mica dinteacest manuscript important citat de nor in<br />
mai multe randuri. In aceste Intrebari $i raspunsuri,<br />
din cari si nor mai posedam doua manuscripte, unu<br />
din 1750 altu din 1800, amandoua insit defecte, vedem<br />
nor unul din mijlocitorir eel mai puternicr intre literatura<br />
scrisa 9i literatura nescrisa.<br />
Prototipul acestor Intrebarr gi<br />
raspunsurr este slavic.<br />
Texte slavice, mai mult sau mai puOn corespunzatoare<br />
cu textele noastre romane, s'au publicat de Tihonravov<br />
si Novacovici, alte nepublicate se aflu des in asa<br />
numitele ,sbornice sau ,Codices miscellanei.` 1) Dar<br />
fiind-ca an fost mar potrivitT a priimi elemente din<br />
I) Jagier, Archly far elev. Philologie I p. 89.<br />
Gaiter, RC pop. root.<br />
$9
450<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMXNX<br />
gura poporuluT precum si de a le comunica poporuluT<br />
de cat ori-ce alta carte, de aceea diferenta intre texte<br />
este foarte mare. Aceasta diferenta nu se intinde insa<br />
asupra Intrebarilor si raspunsurilor, cari sa corespund<br />
mai mult sau mai putin in toate textele romane, diferenta<br />
esista numal in ceea ce priveste sums intrebarilor,<br />
in care un manuscript e mai bogat altul mai sarac.<br />
Cel mai complect din aceste trel manuscripte,<br />
cad atatea abia am descoperit pana acuma, este manuscriptul<br />
bibliotecel. In manuscriptul Academie' pe<br />
care l'am numit Paha' se afla asemenea un ast-fel<br />
de catechism compus din Intrebari raspunsuri, dar<br />
n'am scos nicl o notita, si de aceea nu ne putem pronunta<br />
cu esactitate asupra coprinsulul. Este insa lesne<br />
de presupus, ca si acele Intrebari vor fi de un caracter<br />
potrivit cu restul manuscriptului, adica identic sau a-.<br />
proape identic cu textele slavice pomenite mar sus,<br />
precum se si potrivesc cu textele slavice, povestile si<br />
legendele din acelasi manuscript.<br />
Un alt manuscript in forma de Intrebari si raspunsuri,<br />
dar care nu coprinde legende si prescurtari de apocrife,<br />
afard numal de una sad doud pomenite mai<br />
sus, se afla in sbornicul Giurescu, din 1799 possesiunea<br />
Academiel. In genere e constatat cd forma aceasta era<br />
cea de predilectiune a evuluimediu, find foarte usoare<br />
pentru invatat. De aceea avem intrebari si raspunsurf<br />
asupra dogmelor, de catre Sf. Athanasiu, care<br />
face parte din Pravila luT Mateiu Basarab tiparita la<br />
1652. Atte' ,Intrebari pi<br />
respunsuri4 formeazd catehisme<br />
romane, incepand cu cate hismul popel Grigorie<br />
0i
DESCOPERIREA SF-TEI LITURGHII 451<br />
din Mahaciu din 1607 1) pant la cele mai moderne.<br />
NoT trecem peste toate aceste, pentru a ne ocupa mat<br />
de aproape cu ,Intrebarile filosofe§t1.` Textul din<br />
sbornicul c. 1750 se intituleaza : ,Intrebari §i raspunsuri<br />
ale blagocestivulul imparat Chiru Leonu cu daseillul<br />
situ din Theologhie sfintilor blagocistivl.' Iar titlul<br />
textulul din 1800, este o prescurtare acestul in<br />
urma, atribuindu-se 1ntrebarile asemenea ImparatuluT<br />
Leon.<br />
Cat privOe coprinsul, noT am citat deja adesea orT<br />
dinteansul, la ghicitori, §i maX cu seam, cu ocaziunea<br />
legendelor biblice, dar totuql maT ramane o<br />
suma Insemnata de intrebarT interesante, neatinse<br />
panel acuma, precum sant acele privitoare la oficiul<br />
bisericesc.<br />
Pagina 9 din manuscriptul de la 1809, care este<br />
eel maT complect, are un titlu deosebit : Pentru biserica.<br />
Aci se aft acea talmacire §i simbolisare de care<br />
am pomenit maT sus, din care ne vor ajunge uncle<br />
eseraple :<br />
I. Ce este popa ?<br />
R. In locu ArhangheluluT.<br />
I. Ce este calugherd ?<br />
R. In locu Heruvimilord.<br />
I. Ce este diacon ?<br />
R. In locu Sfintilor4.<br />
I. Ce este gramaticu ?<br />
R. In locu ingeriloru(?) luT, celd ce au §ezut pe<br />
pieatra gropil luT Hs.<br />
-<br />
Gaster, Chrestomatie rominl I. p. 39 43
452<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
I. Dar lumanarile ce inchipuescli. ?<br />
R. Voinici earl' au strajuit groapa lul Hs.<br />
I. Ce este policandru ?<br />
R. Este ceriti.<br />
I. Ce este porumbu cel d'asupra policandruluT ?<br />
R. Duhn Sfantli.<br />
I. Ce este tratapodulu ?<br />
R. Sfanta icoana Hs.<br />
I. Ce este sfesnicu cel micli<br />
aintea lul Hs. ?<br />
I. Ce este sfesnicu celu mare<br />
cistii ?<br />
R. Insusi Precista.<br />
I. Daril sfesniculu cel<br />
popii ?<br />
mica,<br />
celu mare (?) ce sta. In-<br />
R. In loculil postelniculuT Pilatu. etc.<br />
Alte intrebari mai sant :<br />
I. Ce este lingurita ?<br />
R. losifli ari Mathei.<br />
I. Daru pentru ce pune preotu lingurit,a departe de<br />
alte daruri ?<br />
R. CandU au rastignitd pe Hs., Iosif nu au fost acolo<br />
; si data (a) auzit cum5 ca au rastignit pre Hs.<br />
elu grabi de veni gi ceru trupulu lui Is. dela Pilatu gi<br />
l'au luatu si Pali ingropatu.<br />
I. Ce este cadilnita, focu, tamae ?<br />
ce<br />
sta innaintea Pre-<br />
celu merge innaintea<br />
1) Am conservat intocmaT ortografia acestuT nume dupA manuscript,<br />
ca un specimen de etimologie populara. Scriitorul a descompus<br />
: Arimathia in ani qi<br />
Mathei care IT era cnnoscut ca Evanghelist.
DESCOPERIREA SF-TEI I.ITIIRGHII 453<br />
R. Cadilnita, este precista ; focu, este ochi sfinVi<br />
sale ; arae, lacrAmile sale.<br />
I. Ce inchipueste colivA ?<br />
R. Adam.<br />
I Dar pentru ce sa apucl oamenil cu mAinile de<br />
coliva ?<br />
R. Cana. at prAdat Hrs. Tadu, pAcAtosil sa apuscua<br />
cu- malnile de Adamt.<br />
I. Ce este scrist titla deasupra crucii?<br />
R. Inti.<br />
I. In ce limbs at scrist Pilat acestea cuvinte ?<br />
R. In treT limbi : jidoveste, elineste, latineste ?<br />
I. Dart pentru ce sAntt scrise in trel limbi ?<br />
R. CA Hs. in treT limbi at grAitt pre cruce,jidoveste:<br />
ile, ile; latineste : lima; elineste : savahtani.<br />
I. Cuing zict acestea trel cuvinte rumAneaste ?<br />
R. D-zeult miet, D -zeult miet cad m'a llsatt !<br />
Dart sarbeste : boji, boji moe, vascuTu, astavlenie!<br />
I. Doamna lui Pilau fost-at acolo ctndt au ritstignitt<br />
pre Hs ?<br />
R. Au fost.<br />
I. Dart dacit at fostt acolo ce all patitt?<br />
R. Cand au vrut sa mearga la cruci, Pilatu au zis<br />
Doamnel sale sa nu meargit acolo. Ea n'ad ascultatu<br />
si slat dust pe ascunst, ca de ar vedea pe Hs. tine<br />
este; cA gandiea sit nu cum-va fl rudenie de a Till<br />
Hs ; si data inpunsera pre Hs. in coasts, atuncea<br />
stropise sAngile si pre rochiea domniel luT Pilat ; si<br />
merse acasit ca sa o spele, si n'at putut spAla si at<br />
alergatt trite() vie de at ingropat rochiea si sit mira<br />
de aciasta mult foarte.
454 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMANA<br />
Legenda aceasta, cum el sangele nu s'a putut spala<br />
este una din cele mai rAspandite, si de aceea ne oprim<br />
un moment aci, pentru a o urmari prin literatura<br />
universals.<br />
Pans a ajunge ast-fel, a avut legenda mai intaid<br />
forma, cum cs sangele clocotia §i nu putea cu nici un chip<br />
di se astampere ; sdngele striga rasbunare, cum este<br />
espresiunea BiblieT, la omorul luT Avel, cand D-zest<br />
InsusT zice : sangele fratelui tag strigii cettrd mine, din<br />
pdmdnt. Intre legendele templuluT din Ierusalim este si<br />
legende despre sdngele clocotitor al prooroculul Zaharia<br />
de care am vorbit mai pe larg in studiul nostru asupra<br />
legendel luT Ieremia, pomenit mai sus.') La Pilat,<br />
s'a schimbat deja legenda in sangele ce nu se spala.<br />
Atribuit mai int Mil singeluilui Hs. se atribue dupa aceea<br />
si martirilor crestini, al caror sange ramane ca semn<br />
vecinic al muceniciei lor. ApoT St. Clemens slujind liturghia.<br />
In aceeasi vreme in Roma si in Pisa, lass aci<br />
In urma luT, treT picaturi de sange pe o piatra de marmora,<br />
care nu se poate Fterge pa' na' azi. Tot asa se<br />
afla un basin de marmora in palatul Alhambra, In fundul<br />
crtruia stint pete nesterse din sangele Abenceragilor,<br />
a caror capete taiate au fost aruncate aci.<br />
De asemenea nu se poate sterge urma sangelui<br />
luT Faust in manastirea Maulbronn. 1) De aci a intrat<br />
in basme, in ciclul despre , barbe bleue( 1) si se gaseste<br />
1) Pag 346 No. 4.,<br />
1) Literatura v. I.W. Wolf,Niederlaendische Sagen Leipzig 1843<br />
p. 691 No. 266.<br />
1) Grimm No. 46 v. III pag. 74.
DESCOPERIREA SF-TEI LITURGHII 455<br />
inGesta Romanorum, unde se spune ca o femed, omorandu-si<br />
copilul, i cAzurd cate-va pieltnri de sange pe<br />
mama ei cu toate stdruintele ei. nu se puturd sterge1).<br />
Revenind la literatura roman& g &sim aceeasi credinta<br />
in povestea : Hatmanul gi<br />
Fantoma publicata de Codrescu,<br />
care zice ed a auzit-o in copildria sa de la<br />
,mosu Stefan din satulOrinceic. Facandu-se un omor<br />
,au remas pe pardosealci pete de &Inge, pe care n'au<br />
putut nici o data sa le ftearga, fi pe rare nice o fiinfd<br />
omeneasca nu le va curcifi 2)(<br />
De altd parte std aceastd legendd in legAturd cu una<br />
din ,ordaliele evului mediu, unde se aducea acel<br />
bAnuit ca ucigas, langd ucisul si se data, dac& ranele<br />
acestuia se deschideau si sangele incepea s& curgA s),<br />
De un interes deosebit sant urmatoarele intrebdrI<br />
carI au dat nastere, in textele slavice la ,caracteristica<br />
zoomorfied a popoarelor( despre care vorbeste d-nu<br />
Hdsdeu.4)<br />
,I. Din tine s'au inceput cre§tinii?<br />
R. Din Sim au exit sase legi i cu limba lor, care se<br />
va ardta: 1. Crestinii; 2. Sirienii ; 3. Ivirii; 4. Grecil;<br />
5. tiolgarii; 6 Rusil.<br />
I. Dar cel ce tin giumatate de lege?<br />
R. Acestia sant din Iafuftu (!); zece limbi, care in<br />
ginmdtate de lege a noastra: 1. Frencii ; 2 Amanil;<br />
3. Verghiel; 4. Armenii; 5. Lesii i 6. Nem01; 7. Ar-<br />
1) Ed. Osterley cap. 13.<br />
1) Th. Codrescu, PlaTequI, IasT 1870 pag 124.<br />
4) Rochholz Deutscher Glaube and Branch I Berlin 1867 p.<br />
57-58.<br />
4) Cuvente den Utrani II pag. 185.
456 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
vatit ; 8. Arbanasit; 9. Socolgit ; 10 Meg. Acestt stint<br />
jumatate de lee.' Se vede invederat ca aceste numirt<br />
de popoare, 'sant coruptiunt din numirile acele continute<br />
in textul slavic. Dar qi Insast textele slavice, nu<br />
stint toate corecte, i asa se -poate chiar, ca prototipul<br />
de unde s'a luat aceasta lists, confine singur deja<br />
numirl eorupte.<br />
Pe tang aceasta Insirare, se mat aflu in textele slavice<br />
si epitete caracteristice atribuite popoarelor ; caracteristica<br />
este zoomorfica, adica se identifica fie-care<br />
popor cu cate un animal, cu al carut caracter se potriveste<br />
mat mull ; asa d. e. se zice:1) Francul e lea ;<br />
Alamanul, 2) e vultur ; Saracinul, vier ; Turcul, zmeu;<br />
Armeanul, guster etc.<br />
In local acestor caracterisart, cart lipsesc in textele<br />
romane; ce le avem pang, acuma, comunicam aci o<br />
alts, caracteristica, cam de pe la 1700-1725, pe care<br />
am gasit-o pe scoarta until manuscript, scris la 1705 3)<br />
si care spune (ca D-zeu a dat):<br />
,Negustoria Turcilor,<br />
,Betia ti porcia Rusilor,<br />
ti prostia Sarbilor,<br />
,Dascalia ti<br />
mincluna <strong>RA</strong>mlenilor,<br />
,Searnaviea Nemtilor,<br />
,Rhea si galvia Sasilor,<br />
,Norocirea Grecilor la bent,<br />
,Mandria Lesilor,<br />
1) Tihonravov loc. cit. II p. 440.<br />
1) De unde s'a Malt In textul nostru: Amanil."<br />
1) Talcul aoocalipsului Sf. Ioan Bogoslov in posesiunea d-lul<br />
Gr. G. Tocilescu.
DESCOPERIREA SF-TEI LITURGRII 457<br />
,Frumusetea Cerchezilor,<br />
,Pohvala Moldovenilor,<br />
,Zavistiea Rum anilor,<br />
,Eresul Armenilor,<br />
,Bog4ia Ovreilor,<br />
,SarAcia §i goliciunea Tiganilot<br />
Aceasta caracteristicl este cu totul deosebita de cea<br />
zoomorfla, §i este inteadevAr autohtond rornand, na.scuta<br />
din propria observOune a poporulul, de aceea<br />
nici nu se vorbeVe de alte popoare, de cat numal de acelea<br />
cu cart au fost Romanil in contact direct.<br />
ruche Am citatele din Iritreb.rT raspunSurt, cu unele<br />
cam ctudate. A§a :<br />
I. Ce proroc au fost cu aripT §i cu coada?<br />
R. AdamA<br />
.<br />
I. Dar acuma pentru-de nu are aripi ci coadA ?<br />
R. Cand l'au facutA pre AdamA din tutu au §ezutA<br />
30 de ant uscat MIA de sufletA. Atuncla merse Satana<br />
de T -au ruptA coada §i aripile.<br />
I. Din ce s'au flcutil §arpile?<br />
R. Din coada hit AdamA.<br />
I. Din ce s'au facutt old?<br />
R. Din aripile lul Adamt.<br />
I. Ce zice coco§ul, tend cant& Intaiti?<br />
R. zice : Marire datAtorului nostru, celui ce d& luminA<br />
; a doua zice : trimite lumina sflntiet tale pre<br />
lume. A treea zice: purcede lumina celuea ce este da-<br />
tAtorul de luminA; §i Tara zice : Hrs. au inviat §i toate<br />
le-at savarsit<br />
CunoscutA este marea consider4une de care se bucura<br />
coco§ul la toate popoarele, represintand tipul eel
458 L1TE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
mai perfect de veghietor. La Evreisi Arabi esista chiar<br />
un cocof ceresc, care incepe cu cantecul. laudand pe<br />
Dumnezeu, ei cocosii pama.nteni, it and si'l urmeaza ; o<br />
credinta ce se aflA chiar in Ucrania in Rusia. In Cabbala<br />
se spune, el la miezul noptii cand intra D-zeu in<br />
raiu, sare o scantee ti loveste pe cocosT sub aripi, atunci<br />
canta cocosul, intinzandu-$i aripile si chemA.mi<br />
ast-fel pe oameni la rugaciune Cocosul de asemenea<br />
si la Greci era considerat ca vestitorul lumineT ti sfintit<br />
luT Apollo. Glycas pomenind toate esplicarile ce s'au<br />
dat, pentru facultatea aceasta a cocosului de a canta<br />
in miezul noptii si de a vesti crapatul de zi, spune el<br />
pronia d-zeeasca a orandutt lucrurile ast-feI ¢i cl cocosul<br />
ne scoala la munca rug6.2).<br />
Aceste credinte orientale, se vede, au dat nastere<br />
la legenda, cam alt-fel formulate in ,IntrebArile` de<br />
mai sus, unde cocosul canta asemenea lauda lui Dumnezeu.<br />
9<br />
Annal. ed. Bonn pag. 90.<br />
13) Mai pe larg despre cocosul. v. Greenbaum in Zeitsehrift der<br />
Dentschmorgenl. Gesellschft p. 208 urm.
CANTECE<br />
Para lel cu aceste car0 populare prozaice si pe baza<br />
for s'au desvoltat productiuth populare rimate. Cantece<br />
religioase eras obicinuite km& din timpurI antecrestine,<br />
si crestinismul cu Incetu cu incetu a reusit a<br />
le depa.rta cu totul si a le inlocui prin alte, can poate<br />
n'au pastrat din cele vech1, de cat unele urme slabe,<br />
lipsite de orl-ce caracter religios, precum sant : refrene,<br />
intorsaturI, figurl si altele si pe langa aceasta forma<br />
ritmica Inradacinata In popor. Numal printeaceasta<br />
forma s'au asimilat cu totul .i au capatat caracterul<br />
popular si naiional tot de o data.<br />
Vremea de capetenie de sitrbatorT a fost la toate<br />
popoarele epoca solstitiului de earns, tend Incepe a<br />
creste ziva si Incepe un an nou. In locul sarbatorilor<br />
pagane, ce se praznuTau pe atuncea, se Infiinia Craf-
460 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARK ROMANA<br />
ciunul si obiceturile cele vechi furs crestinite. In locul<br />
na§terei soarelui, se sarbatore§te na§terea lut Christ,<br />
§i se atribue zilelor de la Craciun pana la Boboteaza<br />
o deosebita sfintenie.<br />
Multiple sant cercetarile ce s'au facut de catre diferitil<br />
invatati, de a pAtrunde pant{ la acel fond pagan ce<br />
se ascunde sub invelitoarea cre§tina ; gi<br />
cate o data s'a<br />
Si pacatuit prin esces de zel, considerand o sums de<br />
tradiOuni ce se afla in cantecile obicinuite pe acea<br />
vreme, cum ca. ar fi de origine mitica, pe cand o cercetare<br />
mat critica dovede§te originea for literaret.<br />
not in literatura romana posedam o mina de cantece<br />
pentru ziva de Craciun §i numat de acestea<br />
ne putem ocupa aci , numite &intone de stea<br />
cari se cants de care tineril, ce due o stea cu el,<br />
in aducerea aminte a stelei, ce a aparut pe cer la<br />
na§terealui Christos. Acest obicetu se afla la mat toate<br />
popoarele cre§tine. Coprinsul ,canteeelor de stea' nici<br />
el nu poate fi alt-fel de cat de origine literard, de oarece<br />
se ocupa cu tema ,nmterea Mantuitorului,c §i prin<br />
urmare e luat in intregul lui din Biblia §i din apocri-<br />
_fele biblice.<br />
Nu este scopul nostru de a urmari aci ,Cantecele<br />
de stet{' la toate popoarele. Not le gasim atat la popoarele<br />
germane, cat §i la cele romanice ; la Slav! §i<br />
Greet, in Orient §i in Occident se cants la CrAciun na.g-<br />
terealui Christos intr'un mod aproape analog. Weinhold<br />
') a tratat pe larg istoricul cantecilor de stea, §i<br />
1) K. Weinhold, Weihnachta-Spie1e and Lieder ed. 2-a Wien<br />
1875 pag. 376-399.
CANTECE DE STEA. 461<br />
mai cu seama desvoltarea for in Germania, In urma<br />
Reformatiunei.<br />
Observandu-le mai de aproa pe, putem insa constata,<br />
casumacantecelor de stea romane se apropie mai mult<br />
de cele slavice, de cat de cele germane, ce 'si au luat<br />
nastere de la Hymne si cantece bisericesti latine ; caci<br />
deja din secolul 13 sau 14 au fost traduse in limba<br />
germana, cantece si hymne ce s'au compus deja in<br />
secolul al 4-lea.<br />
Tot asa de origine bisericeasca sant si cantecele de<br />
stea romane, facute de sigur de dascali bisericesti si<br />
de died, influentati mai mult sau mai putin de cantecele<br />
analoage slavoane.<br />
Cel d'antaiu care a cules aceste cantece si le a publicat<br />
a fost Anton Pann. Dar meritul but, nu este de<br />
cat foarte mic ; 6l nu le a compus, cum se crede de<br />
toata lumea, ci n'a facut alt ceva, de cat a tipari cantece<br />
de stea mult mai vechi, schimbandu-le putin si<br />
cand ritmul o cerea.<br />
Not inteadevar posedammai multe manuscripte anterioare<br />
lui Anton Pann, cari coprind mai toate cantecele<br />
de stea ale acestui din urma.<br />
Colectia noastra cea mai vechia, se Oa in sborni.<br />
cul nostru din 17841) intitulata : canteirile stelii 0 a<br />
catavasilii` §i coprinde 7 cantari. Cantarea antaia:<br />
Trei crai de la reisttrit corespunde cantarii a 3-a la<br />
Anton Pann. No. 2 este ctintecul pusta,<br />
pe care l'am<br />
comunicat mai sus 2) arAtand ca romainul Varlaam<br />
1) Pag. 140-b 144-b.<br />
3) Pag. 47-53.
462 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMAN"<br />
qi Ioasaf este originea acestul cantec. No. 3 este ap<br />
numita ,proorocie` la Anton Pann, fncepand Cu vorbele<br />
: ,A§a ni grae§te Domnul". Este echoul sonor al<br />
mortil care '§1 amestica glasul Sn urarile de fericire §i<br />
veselie, ce rasuna la sarbatoarea Craciunului. No. 4<br />
este adevarat cantec de stea : ,Ste despre reisdrit au<br />
stralucit`; cu acest cantec se incepe colectiunea lui<br />
Anton Pann. No. 5 este Psalmul 46, versificat de Dosofteit,<br />
, Limbele sd salte` , la Anton Pann e cantarea<br />
12-a. No. 6 este cantarea ,Kana Galileat adica aceea<br />
ce are de refren aceste cuvinte, cantarea 8-a la Anton<br />
Pann. Si in sfar§it No. 7, incepe : ,Slavd sd<br />
aibd neincetatd` care sta insa rtumai intro legatura<br />
departata cu cantarea a 6-a a luT Anton Pann. Aci avem<br />
toate elementele esentiale ale cantecelor de stea<br />
romane De aceea ne oprim un moment, cu scopul<br />
de a caracteriza aceste elemente constitutive.<br />
Trei sant elementele principale din cari se compun<br />
cantecele de stea; mai intdiu cantece despre persoane<br />
vi evenimente biblice, precuni ,Steaua despre rasarit<br />
au stralucit' sau ,Trei crai de la rasitrit', 'Kam<br />
Galilee.<br />
§i ,versul lui Adam'. Pd doilea element sant<br />
psahni versificap, precum este ad psalmul 46. Prototipul<br />
acestor psalmi versificati este Psaltirea Mitropolitulul<br />
Dosofteiu tiparita la Uniev 1673. Dar cantecele<br />
de stea ne arata §i o desvoltare care trece peste forma<br />
acestor psalmi versificati ; deveniti ,cantece s'au<br />
modificat pe nesirntite. Aci ne mai permitem ipoteza,<br />
ca pe langa aceasta redactiune a luT Dosofteiu a influentat<br />
asupra forme! psalmilor din cantecele de stea,<br />
Psaltirea In versuri a lui Corbea, al carei manus-
CANTECE PE STEA, 463<br />
cript de la 1725 se MIA in posesiunea d-lul T. Cipariu,<br />
§i se pare ca este Insu§I manuscriptul original. 1) Se<br />
vede ca acest manuscript, sau o copie acestel Psaltire.<br />
a avut'o §i Sulzer in Secolul trecut, care comunica §i<br />
primele doua versurl ale psalmulul antaiu, pe cat qtim<br />
singurul specimen tiparit din aceasta Psaltire. 2) Rit-<br />
muI este cu total popular §i se aseamana cu acel al<br />
cantecelor de stea.<br />
Partea a treea acestora se compune apoT din cantece<br />
eshatologice, adica cantece, despre moarte, sad, rah; a<br />
doua judecatlt etc. No. 3, Proorocia sus citata, prin coprinsul<br />
el, este reprezentantul acestel clase de cantece,<br />
§i No. 7, cu care se inchee aci cantecele de stea este<br />
slavirea veseliel vecTnice, §i descrierea horel cere§t.I.<br />
Din punctul de vedere psihologic ne putem esplica<br />
cum au putut sa ajunga ast-fel de cantece eshatologice,<br />
cantece de stea. Este o asociatiune de idei, care<br />
pleat . de la pacatul lul Adam §i de consecintele ce<br />
a avut pentru neamul omenesc, adica de a-I da In<br />
!liana Satanei §i de a mo§teni Tadul. Mantuitorul<br />
a carul na§tere se praznue§te, a *Mat tocmaI printr'aceea<br />
numele de Mantuitor, ca a mantuit omenirea<br />
de pacatul stramo§esc. Aceasta este nota principals,<br />
care se repeta in toate cantecele de sea. Pe de o parte<br />
s'a desvoltat de aci, jalea pentru destinul omenesc<br />
adus de Adam in lume, cum ca trebue sa moara tot<br />
omul, §i de alts parte manglerea cre§tinuluI, el a sea-<br />
l) Gesch. d. transalp. Daciens III Viena 1782 p. 14-15. Observiim<br />
in treacat, ca Sulzer numeste pe Corbea, Nicolau, pe and<br />
la Ciparin are de pronnme : 7eodor (!)<br />
x) T. Ciparin, Principia de limbs Blasie 1866 pag. 120 No. Zz.
464 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROmANX<br />
pat de la osanda Tadului, §i ajunge la bucuria raTuluT<br />
redobandit, care se descrie cu culprile cele mai vie.<br />
IndatA ce am schitat coprinsul cantecelor de stea, ne<br />
putem imediat da seama, despre izvoarele lor literare.<br />
Bib lia §i apocrijel e, Tata izvoarele de unde s'au izvodit.<br />
Cat prive§te rapandirea, ea a Jost cu atilt mai uvarti,<br />
cu cat poporul cuno0ea deja de mg fnainte coprinsul<br />
for sau prin povestiri sau prin. cantarile biserice§tr.<br />
Nol acuma vom urma cu descrierea cantecelor de<br />
stea .dupa, manuscriptele ce posedam.<br />
Imediat dupa cele sus pomenite, urmeaza, in ceea<br />
ce prive§te vechimea, un cantec de stea, ce se aflit<br />
scris pe un Catavasier manuscript de la 1781, in posesin!)<br />
ea noastra. ansu§i eantecuI nu este de aceea.71man4<br />
dar se vedp ca este aproape contimporan.<br />
1ata acest cantec :<br />
,Moise §i<br />
cu Aron<br />
Pre eel de la Faraon,<br />
Pre Istrail cel Tuba,<br />
Den Eghepet slobozit,<br />
Din Eghiptul eel amar,<br />
Prin dumnazaescul dar.<br />
Atunci Moisi §i cu Aron<br />
Numai el tame dintr'o dintr'o (?) Mgaduintii,<br />
Cuvantul legiT §'al credit:10T,<br />
Ca ni§te stalpil ferecatiT<br />
De duhul glint insuflat,T.<br />
De acum pans in vecil,<br />
Mila Domnulul sa fiT.'<br />
In colectiunea lu! Anton Pann este antarea 9-a,
CANTECE DE STEAL 465<br />
unde e mai complecta, cad tocmal punctul principal<br />
lipseste in redaqiunea de sus, care nu pomeneste de<br />
loc de Christos<br />
Cat de populare si rd..spandite ad fost aceste cantece<br />
mar cu seams. ,proorocia` care a facut o impresiune<br />
mare asupra fantazieT poporuluT, ne arata<br />
acest manuscript unde se afla inceputul ,proorociei.<br />
repetat de 4 ori , de diferite mainT si in diferite vremurT.<br />
Nor dam aci una din aceste inscripOuni, care<br />
este interesanta prin aplicaiunea ce-T s'a facut.<br />
,Auz41 aceste (toate)<br />
Noroade multe si gloate<br />
Ca lume in vec sa, sfarsaste<br />
Si giudetul sa &este.<br />
Tatal pre fiiul va mana,<br />
lume va &dem.<br />
SA sa stie:<br />
,CA in anul 1825 Aprilie 9 zile au nine, inteadoa<br />
saptamana dupa paste in zi Joi.`<br />
Gavril Ierodiaconc<br />
Aci, precum se vede s'a intrebuintat proorocia ca o<br />
introducere solemna, pentru o intamplare minunata<br />
in ,rebus naturae.4<br />
Manuscriptul cel maT complect de cantece de stea,<br />
este unul scris la 1821, care se afla in posesiunea<br />
noastra. Acest manuscript coprinde. afara de Irozl,<br />
de care vom vorbi mar la vale, 21 de cantece de stea,<br />
incepand cu ,proorocia` si sfarsind cu asa ;numita<br />
,Povestea numerelor4 studiata pe o scars, foarte intinsa<br />
de d. Hasdeu.1) Ast-fel coprinde acest mann-<br />
')<br />
C1117. d. bat.. 11 p. 567-608.<br />
Gaater, lit. pop. rom. 80<br />
I
466 LITE<strong>RA</strong>TIJ<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
script mai toate cantecele de stea publicate de Anton<br />
Pann, a caror numar se urea. la 24, dupa care urmeaza<br />
in A. Pann , Proorocia c ,Urare la pahar c ,Irod si<br />
Magil` ,Iosif si &Mil lour si in sfarsit ,Cantarea dimineter<br />
de Eliade. Trebue observat ca in manuscriptul<br />
nostru lipseste la mijloc o foae sau cloud.. Editia anthia<br />
ale cantecelor de stea de A. Pann s'a facut la 1830')<br />
si s'a reprodus de nenumarate orT. NoT ne am folosit<br />
de editia 5-a Bucur. 1854.<br />
J)intre cantecele ce se afla la Anton Pann si nu le<br />
am regasit pans acuma in manuscript, ocupa interesul<br />
nostru in primul rang cantarea a 20, care descrie<br />
calatoria sufletulul prin Tad si ratu, imediat dupa esirea<br />
sa din trup. Aceasta cantare nu este alt-ceva de<br />
cat Apocalipsul apostolului Pavel versificat. Tot asa de<br />
origine literary sant §i cele alte cantece eshatologice,<br />
jalele de moarte sau cugetarT in ora mortii c in diferitele<br />
variante, pe care le-am intalnit in toate manuscriptele<br />
noastre si in manuscriptul d-lui Densusianu.<br />
Aci putem dovedi ca, qi aceste cantece nu sant alt-ceva<br />
de cat ,podobniele pogrebanier din Molitvelnic, versilicate.<br />
Judecand dupa textele ce ne stau la dispositiune,<br />
pi tern susOne a aceastd parte se liturgisea ronalnefte,<br />
Inca pe vremea aceea cand restul MolitvelniculuT<br />
era Inca slovenesc. Textul cel mai vechiu il posedam<br />
intfun manuscript al nostru de la 1679 pe care<br />
'1 reproducem Intreg in ,Chrestomatiac noastra. Mar<br />
cu aceleasT cuvinte regasim aceste podobnice in Eu-<br />
I) Iarcu, Bibliografla rem. pag. 30ctintece de stea, indreptate<br />
de A. Pann.
CANTECE DE STEA .467<br />
hologiul din 17641)4 Comparand aceste texte cu ,verqui<br />
la morn` din manuscriptul d-lui Densusianu2)<br />
localizata in Blaj, §i apol cu toate eele alte ,versurI<br />
la motli' din colectiunile manuscripte si din Anton<br />
Pann nu incape nici o indoiala despre dependenta acestora<br />
de textele liturgice. Mal vechl Inca sant textele<br />
din Codex S'turdzanns cercetate de d. Hasdeu 9<br />
care a dovedit influenta ce a esercitat asupra acestor<br />
,cugetitric omilia Sf-lui Cyrill din Alexandria, tradusa<br />
romaneste in Molitvelnicul de la Buzau 1701. Obseryam<br />
ca aceasta Omilia se regaseste intocmai asa in<br />
,Usa pocain(iic tiparita la Brasov 1812 p. 332-356.<br />
Ceea ce a scapat insa d-lui Hasdeu din vedere, este<br />
stransa legatura ce esista intre aceste texte , intre<br />
podobnicele pogrebanieic si intre ,colindele, sau<br />
ctintecele de stea.'<br />
De aci s'au desvoltat asa numitele bocete la morn.<br />
Nu vorbim de obiceiul de a boci pe morti, care se pomeneste<br />
$i in Biblia si in anticitatea clasica, ci vorbim<br />
numal de textele bocetelor mbderne, culese si publicate<br />
de Burada 4).<br />
Versificarea se datoreste fara indoiala diecilor §i dasccililor<br />
§i for se datoreaza asemenea ,povestea numerelor.`<br />
Textul cel mai vechia roman, cunoscut pang<br />
astazl, se afla precum am observat-o in manuscriptul<br />
nostru de la 1821. A doua varianta este cea din co-<br />
1) Pag. 227-231.<br />
2) Pag. 4-7 No. 3 ci varianta pag. 35-38 No. 20.<br />
8) Cuv. den Mtn II, 435-448.<br />
) Convorbiri literare an. XIV. 1880 si apoi reproduce in datinele<br />
poporului roman la inmormantari. Jassy 1882.
468 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMAN'<br />
lectiunea liff A. Pann, studiata de d. Hasdeu, §i a treea<br />
variants a fost culeasa din gura poporuluX de ate<br />
Episcopul Melhisedec. 1)<br />
Iata aci in ordinea in care le-am enumerat, versul<br />
din urma din cate§1 trele texte, care recapituleaza<br />
toate cele precedente.<br />
Manuscriptul :<br />
0 diece dis imvatate<br />
care fnvett la qcoala carte<br />
spune'mi, spune'ml mil,<br />
ce sant doisprazaci ?<br />
doisprizad apostolil,<br />
unsprizaci stihiri,<br />
zaci poronci dumnezae§ti,<br />
nos cete ingere§ti,<br />
opt milile domnulul,<br />
apte tam cre§tine§ti,<br />
§ase cline a precistil,<br />
cinci ranile domnuluT,<br />
patru sfinti evangheli§ti.<br />
trii sfinci patrier§T,<br />
dos table a luI Moisi,<br />
unul filulMarie,<br />
care in ceriu lacue§te<br />
§i pre no' ne stapane§ti."<br />
Varianta din Anton Pann :<br />
,Dascale prea invatate<br />
cel ce inveti in §coala carte<br />
spune'mT mie ce sant doisprezece ?<br />
1) Convorbirl literare an. XIV 1880 pag. 290 292.
CANTECE DE STEA. 469<br />
Dolsprzece 's Apostolil,<br />
Unsprezece 's voscresnele,<br />
Zece porunc! DumnezeWl<br />
Noa cete Ingere§tI,<br />
Opt sant fericirile,<br />
Sapte taine dumnezee§ti<br />
Sase 's crinii Precistil<br />
Cinc! ranele Domnulul,<br />
Patru sfinti evangheli§t1<br />
Trei fete DumnezeWl<br />
Doul table ale lul Moisi<br />
Unul fiul Marie!,<br />
eel ce in cer locue§te<br />
§i pre noi ne stapane§te.c<br />
In sfaqit ma! citam §i varianta a treea culegand numerle<br />
din fie-care strofa pentru a le concentra, §i a le<br />
alaturea la cele de sus :<br />
,O diece pre 'nvatate<br />
care trivet! la §coala carte<br />
spune: ce sant doisprezece?<br />
Lor lumea O. li se piece<br />
di sant Apostoli! Domnulul<br />
ce dau invatatura. omulul.<br />
Mai sant doisprezece proorod midi<br />
al legil vechl dascali §i ucenici.<br />
Unsprezece stihiri ale invieriI,<br />
ce se canta la sfar§itul luadarit<br />
Mai sant unsprezece soboara locale<br />
ce merg cu cele marl tot pe-o-cale.<br />
Sant zece porunc! dumnezee§t1
470 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Temelia legit crestinestl.<br />
Mai sant zece goane paganetT<br />
asupra bisericit crestinestt<br />
Sant noun cete ingerestt,<br />
. . . . . . . .<br />
..... . mat sant noun porunci Bisericesti,<br />
. . . . . .<br />
anca noun roduri ale duhulut dant.<br />
Opt glasurl bisericestI<br />
pentru cantart duhovnicesti.<br />
Sapte taine crestinesti<br />
s'atatea darurt Dumnezeesti.<br />
Sapte mile trupestI<br />
si tot atatea t ufletestl.<br />
Mat sant sapte pacate de moarte,<br />
de care sa ne ferim cat se poate.<br />
Sapte soboara s'a adunat<br />
care credinta au aparat.<br />
vase porunct pentru fratele.<br />
. . . . . . .<br />
....<br />
Cinci sant ranele Domnulut<br />
. . . . . . . .<br />
Patru sfinti evanghelisti<br />
,<br />
Patru sfintr prooroct mart.<br />
. . . . . .<br />
. . .<br />
........<br />
in unul cel slant.<br />
. . . . .<br />
Sant patru si poruncile pentru Dumnezeu.<br />
Tret fete sant<br />
Tret patriarlit at vechimet.<br />
...<br />
...<br />
.
COLINDE. 471<br />
Doua fire in Christos a marturisi<br />
si doutt table ale lul Moisi.<br />
Dull e Dumnezed bunul,<br />
care'n ceriuri locueste<br />
si pe nor ne stapaneste".<br />
Ne marginim la reproducerea simply a acestor<br />
texte, fara a intra in compararea cu alte paralele,<br />
cu atat mai mult cu cat avem deja monografia escelenta<br />
a d-lui Hasdeu, pomenitA mai sus.<br />
Deosebit de cantecele de stea prin caracterul for legendar<br />
si epic sant colindele cari se impart in colinde<br />
religioasd:§i in colinde lumesti. Insu .Ii numele celor<br />
d'antaiu ne arata originea for literard, legendard.<br />
Textele cele mai vechi se gasesc in des citatul manuscript<br />
al d luI Ar. Densusianu, de pe la inceputul<br />
secolului nostru, care pe langa coprinsul, mai are importanta,<br />
ca ne arata originea dieceascei a acestor colinde.<br />
Intre aceste colinde din cari am citat deja: ,Versul<br />
lul Adam' ,Versul pustiitatiT" si ,Versul la moi(1 '<br />
se afla si'Versul lul Iosif" adica plansetul lui Iosif dus<br />
in robie la mormantul mumel sale, in doua. variante,<br />
1) ,Oratia la craciun" etc. cari an un caracter<br />
prontuAat de colinde religioase. In acelasi manuscript<br />
mai gasim si cate-va cantece de stea, precum : ,Cana<br />
Galt lea, si afara de aceasta, Inca o suma de cantece<br />
populare, adica colinde luniefti cari au aci deja carac-<br />
9 No. 11 p. 19 -20 if i No. 25.
472 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPITLARI ROMANI<br />
terul ironic, precum trece lesne poporul de la o estremitate<br />
la cea Pala, de la , canteen' de jale pentru<br />
morti,' la ,cantecul veselier , dela , cantecul strainatatilt<br />
in doua variante la , cantecul mangaios, c sat , canter<br />
de mangaere tot in doutt variante. Ba gasim aci<br />
chiar ,Versul:preot,ilorc, Versul popi Iliea, care s'au<br />
lasat popiea. Mai sant apol cantece intitulate , Desparlirea<br />
a doi tineri', ,Nevasta traind rat cu barbatul`.<br />
,Versul fetelor, ce raman nemaritate.' Interesant din<br />
punct de vedere national, este insfarsit ,Versul rumanuluily<br />
care este o lucrare curat artificiard, §i nu<br />
e de loc popular, cgci :<br />
,Salta mai rumane, salta<br />
a (?) jucarea ci-al inalta<br />
jucarea ci-al rumaneasca<br />
fie tine o huleasca.<br />
ap Romulus seilta<br />
cu picioru in panzant da<br />
cu sota care avea,<br />
and cetatea o zidea....<br />
Colinda ,streinataific si ,Versul lui Adam' se regaseste<br />
in manuscriptul nostru de pe la 1800. Mai veche,<br />
adica de la 1784 sant apoi colindele din sbornicul<br />
nostru, cari apaqin clasei colindelor lunzefti 2) §i.<br />
adia : ,cantecul voinicului streinc si ,cantecul al<br />
rumanilor viteji( dupa care. urmeaza adevarate cantece<br />
populare, balade in adevaratul sens al euvantului:<br />
1)<br />
2)<br />
No. 6 p. 11-13.<br />
Fol. 290<br />
a-b.
COLINDE 473<br />
,Stihuri in versus i pentru Grigorie Ghica. Vodat i.<br />
,Alte verfuri In stihuri pentru rapausatul Manolache<br />
Bogdan si a lul loan Cuza. Mal confine qi ,Stihurile<br />
prea inaltatulur domn Alecsandru Costantin Moruz<br />
voevod 1806.4 Cu alta ocaziune vom publica aceste<br />
c olectiunT manuscripte.<br />
Cel d'antabl care a cules si a publicat Colinde a fost<br />
At. Marian Marienescu. Editia antitia in Pesta 1859,<br />
i retiparita la Bucuresci 1861. Aceasta colectiune, pe<br />
Dag marele ei merite are insa defectul schimbeirilor<br />
tenclenfioase, Carl s'ar'i facut cu scopul de a arata ca in<br />
aceste colinde s'au pastrat pomeniri romane §i chiar<br />
din timpurile sand s'a zidit Roma, cad culegatorul a<br />
caul at si a gasit fetele Sabine in colindele romane.<br />
Din punctul de vedere critic au fost colindele foarte<br />
bine cercetate de catre d G. Dem. Teodorescu1) care<br />
cu aceasta ocaziune a publicat o suma insemnata de<br />
colinde din propria sa colectiune.<br />
Sub titlul ,Deosebite cantece` s'au mai publicat astfel<br />
de colinde alaturea cu ,cantecele de stea, ale lui<br />
Anton Pann, §i earl' in cea mai mare parte nu sant<br />
alt-ceva decatreproduceri din colectia lul Marienescu.<br />
Insfarsit a mai publicat Burada o colectiune insemnatA<br />
de colinde din Dobrogea 2). Alte Colinde se afla raspandite<br />
prin diferite ziare periodice. Studiul luT Mangiuca<br />
9<br />
asupra colindelor TO are importanta prin<br />
1) Notiuni despre colindele romane de G. Dem. Teodorescu<br />
BucurescI 1879.<br />
8) 0 cillatorie fn Dobrogea. Iasi 1880 pag. 38-104<br />
') Calindariu pe anul 1882 Oravitia 1881. pag 1-48
474<br />
LITE<strong>RA</strong>TITA POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
dovedirea esistenteT colindelor * la alte sArbatorl afara<br />
de CrAciun.<br />
Considerand acest material maT de aproape ne<br />
putem convinge kor, pe de o parte de originea literarA<br />
a coprinsulul lor, pe de alta de originea popular&<br />
a formei lor; adica, diecib §i dascali luau un<br />
subject §i '1 versificau intr'un mod analog cu. aka numitele<br />
Colinde lume*ti, carT in fond nu sAnt alt-ceva<br />
decal inski Xantice din batrAnic intrebuiNate ca<br />
ni§te colinde. Mai sus am aratat identitatea legendef<br />
despre Sf. Vinere cu Colinda publicatrt de D. Teodorescu.<br />
Tot ka am arAtat inraurirea legendelor §i apocrifelor<br />
religioase asupra colindelor din colectiunea<br />
lul Marienescu. La aceasta se §i mArgine.4te in fond cercetarea<br />
noasta care este istorica Si nici de cum estetica,<br />
adica noT n'avem de scop de a arata mecanismul intern<br />
al asimilarei ci numal legatura ce esista intre literatura<br />
populara versificatet fi cea prozaictl §i iarkI legAtura cu<br />
alte literaturl analoage. Chiar §i pentru colindele versificate<br />
gasim foarte kor paralele in literatura ruseasca<br />
§i slavoneasca, in special cu ka numitele :<br />
stihurT duhovnice culese de Bersonov, 1) ,Ver§ul la<br />
morlic 15T are o analogie afara. de paralelele din colecliunea<br />
Bersonov, §i in cel slavon publicat de Nova -<br />
covicl. (2)<br />
Cu aceeasta ocasiune maT tractam ad o parte insemnata<br />
din literatura popular& romana, care pentru<br />
mulV este singura espresiune a poporuluT, adicA ante-<br />
1) Ritleki perehojie fasc. I-VI Moscau 1861-1863<br />
2) Primeri etc. pag. 492-496 peememrti."
BALADE 475,<br />
cele populare. i aci avem aceleasT vederi in considerared<br />
lor, ca si la colindele. Se intelege ca vorbim aci<br />
numai de balade Tar nicT decum de doine sad hore,<br />
adica de cdntecele lirice ale poporulul roman. Acestea<br />
pot fi cercetate numai dintr'un punct de vedere estetic,<br />
§i cand at fi vorba de poetica romans, Tar nu aci undo<br />
cautam izvoarele si filiatiunile literaturel populare. La<br />
o Ind:Wine oare -care de simtire, intreaga omenire este<br />
una si aceasT si pretutindenea resuna echoul vibrator<br />
al cantariT unui popor, sand 'sT a esprimat in modul<br />
col mal Malt un simtimant al inimeT sale. Aci se intalneste<br />
literatura universall, si prin asta se constitue literatura<br />
universals,, numai coloritul este deosebit, card<br />
printr'aceasta se esprima, nationalitatea.<br />
Cu totul diferite sant Ina baladele popoarelor intro<br />
dansele, cad se aseamana, numai in forma esterioare<br />
dar se deosibesc prin coprinsul lor. In balade se canal, o<br />
legend& localistd, un erou national qi ast-fel se deosibese<br />
baladele intre dansele. NoT insa am aratat<br />
deja ca si legendele localisate intr'o tars, nu sant totde<br />
o datA si originare dintr'acea tara, ci sant un material<br />
fluid comun multor popoare prin cale de imigratiune<br />
si imprumut mutual, care mai tarziu a fost localisat,<br />
schimbandu -se adesea numai numele.<br />
Cercetarea noastra decT, are de asemenea numai scopul<br />
,d e a cauta analegii si paralele la baladele noastre populare<br />
si de a ne apropia ast-fel de originea lor. 0 greutate<br />
enorma intampinam in lipsa de colectiunT anterioare<br />
manuscrise,;si in lipsa de colectiuni critice; cad<br />
pans acuma nimenT nu s'a incercat a aduna la un loe<br />
toate variantele col putin din colectiunile tiparite, ca
476 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAfii ROMANA<br />
sa. putem ajunge a fixa forma primitivA a acestor cantece,<br />
variata in colectiunile provenind din Bucovina,<br />
Transilvania, Romania si Dobrogea.<br />
De altA parte nu s'a observat indestul legAtura infling<br />
ce esista, intre colindele lumefti §i ctintecele populare.<br />
Se Intelege cA nu este locul aci pentru cercetari<br />
asa de intinse, necesare pentru fie-care cantec<br />
in parte ; ca specimen pentru acest fel de cercetAri<br />
pomenim monografia eruditA a d-lui HAsdeu asupra<br />
baladei roman ,Cucul si turturica.(1) In acest mod<br />
ar trebui cercetate toate cAntecele populare.<br />
Noi ne mArginim la unele mid esemple, indestulltoare<br />
pentru scopul ce ni l'am propus, de arAta pe de<br />
o parte legatura cu colindele, de alta cu productiuni<br />
analoage ale celor alte popoare.<br />
Cunoscuth ca una din cele mai frumoase cantece<br />
populare este admirabila baladA ,Miori0.` din colectiunea<br />
lui Alecsandri. Trecem peste greutAtile limbistice,<br />
ce conline, si ne oprim la coprinsul. D. Odobescu a<br />
fAcut un studiu foarte poetic in ,Revista Roman 2),<br />
despre aceastA balada si a ajuns la concluziunea, ca.<br />
,mandrul voiniceltras printeun inel` omorat de ca.tre<br />
Ungureanu si de cel Vranceanu, nu este alt cine-va<br />
de cat AdonisTamuz din legendele semito-egiptiene.<br />
Pe acest Adonis impreuna cu intregul cantec '1 regasim<br />
in ,Judecata p5.curarilor4 din colindele d-lui Marienescu<br />
3) repetat apoi in antecile de stea 4) si reprodus<br />
acuma de not<br />
I) Cu.v. den Vatr. II. pag. 501-566 fli 684-705.<br />
9) An I 1861 pag. 34 -57.<br />
9) No. 21 pag. 164.<br />
4) Ed. Bucur 1878 pag. 101-103.
BALADE 477<br />
Judecata pAcurarilor.<br />
,Trel pAcurari sant pe munte<br />
Leru-I Domnult !<br />
§i vorbesc de zile sfinte,<br />
Din parinti sant pacurari<br />
§i toti trel sant veil primari.<br />
PAcurariu cel mai tanAr<br />
toata ziva sufla in fluer,<br />
*i de turma sa se uita,<br />
§i per di in seama multA.<br />
Cel l'ati<br />
intelegea<br />
se vorbea, legea-o facea<br />
pentru ce nu le-a pazit<br />
§i la lupi le-a parasit ?<br />
Si-i desleaga-o judecata,<br />
ca de spada, sau sageata,<br />
§i de mina for sa pearl,<br />
soarele stand de sears.<br />
SA-1 astupe cu mohoare<br />
Inca in rasarit de scare !<br />
,Pacurari ! ma judecati<br />
darn capul nu-mi Matt<br />
ci de vreti, ma sagetati.<br />
§i va rog ma 'mormantati<br />
in slrunguta oilor,<br />
in cel strat al florilor ;<br />
§i va rog a ma-asturfa.<br />
cu cea gluga neagra a mea,<br />
fluerul de la curea.<br />
ca cu vantul eu sant frate,
478 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARI ROMANA<br />
*i de-a incepe trist a bate,<br />
gugivara s'a mi§ca,<br />
fluerutul va canto. :<br />
,oT frumoase *i cArunte !<br />
mandru v'am cantat de multe,<br />
herbed' §i mielu§eT,<br />
blestematT pe sotil meT,<br />
ca m'au sagetat in stand.<br />
§ii nu §tiu sl flu de villa!'<br />
Cel mai tanar ca muria<br />
vanturile '1 batea,<br />
gugivara se mi§ca<br />
fluerul '1 canta<br />
0 inchinam spre sanatate.c<br />
Sceneria este intocmaT ace4 ca in ,Miorit,a` dar<br />
omorul este mai bine motivat in ,Judecate unde este<br />
o pedeapsa pentru neingrijirea turmeT, de cat in ,Miorite<br />
unde Moldoveanul este jertfa pizmeT Vranceanului<br />
Si a UngurianuluT.<br />
Miorita nasdravana, care lipse§te in ,Judecata` se<br />
grise§te in Colinda care-T precede imediat la Marienescu<br />
,PAcurarul §i mieluta4.<br />
lar ,maicuta batrAnac din ,Mioritac se regase§te<br />
mai cu acelea§T cuvinte in cantecile populare culese<br />
din Dobrogea, 1) cu deosebirea nurnal ca sceneria e<br />
schimbata.<br />
Maicuta bAtrb.nti ce-§1 cauta feciorul o regasim §i<br />
1) Mirada loc. cit. pag. 113-119.
BALADE 479<br />
in cantecele populare grecesti 1). Tot acolo $i metafora<br />
: a se insura in loc de a muri 2). Pans acuma insti<br />
n'am gasit la alte popoare o analogie perfecta cu ,Mioate<br />
a care! intima legatura cu Colinda o credem dovedita.<br />
Observam aci, la acest esemplu modul, cum se des -<br />
volta literatura nescrisa. Un cantec, un basm spus o<br />
data, se schimba deja in gura aceluea ce '1 repeta ,<br />
-caci se adauga si se scade dupa asemanari si asocia-<br />
Akint de ide!, fondate in rationamentul poporului. 0<br />
sump, anume de elemente, ce esists in popor, sant<br />
combinate in diferitele moduri, prin cart se esprima<br />
subjectivitatea fie-carui povestitor sau poet popular.<br />
Trecem acuma la un alt esemplu din cantecele populare<br />
si loam aci balada despre zidirea manastirel<br />
Arges, nascuta dintr'o legenda localisata in Romania.<br />
Intr'alt loc, 2) am studiat originea credintei in ,staff!`<br />
.spiritul ocrotitor al case!, care credinta nu este numai<br />
romaneasca ci aproape universals, incepand de la eredintele<br />
Si obiceiurile egiptene, pans la cele germane<br />
si slave. Pretutindenea se povesteste de zidirea unui<br />
om in temelie, al carut suflet ramane ca spirit ocrotitor<br />
al case! sau al zidirel. Din zidirea unui om,<br />
s'a prefacut cu incetu zidirea umbrei sale in temelie<br />
1) Th. Kind. Autologie neugriechischer Volkalieder. Lpzg 1861<br />
rag. 124-126.<br />
3) Liebrecht, zur Volkskundelleilbronn 1879 pag. 188 pag. 198<br />
ai<br />
alte paralele pag. 211.<br />
3) Germania ed. Bartsch, Nona eerie XIV (XXVI) 1880 pag.<br />
210-219.
480 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
stand ast-fel in legatura cu credintele, ce atribue umbrei<br />
o substanfialitate deosebitd.<br />
In credinta romans avem ambele stadie ale desvoltarii,<br />
ce a percurs aceasta legenda. In balada avem<br />
Inca zidirea until om In temelie, §i in obiceiurile moderne<br />
nbservate de catre zidari §i descrise de Alecsandri,<br />
cu ocaziunea baladel, avem starea a doua,<br />
unde umbra omului inlocue§te trupul omulul.<br />
Credem aceasta balada foarte bine cunoscuta cititorilor<br />
no§tril pentru a o mat reproduce §i ne marginim<br />
la indicarea cator-va paralele din literatura univer-<br />
sail, pentru a dovedi raspandirea universals, a ace -<br />
stel legende, care s'a localizat in Romania. Intocmai<br />
ay. este §i legenda serbeasca despre zidirea oravlui<br />
Scodra,1) care este cunoscuta Si in Albania, 2) uncle<br />
se mai poveste§te ca in timpurile de demult se jertfeau<br />
oamenii pentru Intarirea zidire1.3) Identitatea intre<br />
aceste baladele este atat de mare, in cat in amandoua<br />
balade este Insa§i femeea tanara a unuia_<br />
din ,me§teril mail' care se zide§te in temelia ors uluT,.<br />
§i acolo unde e zidita se nate un izvor minunat ; la.<br />
Romani :<br />
o fantana: ling,<br />
cu apa puling,<br />
cu apit sarata<br />
cu lacrimi udatti. 1)<br />
la Slavii : o fantana de lapte.<br />
1)<br />
Talvj: Serbische Volkslieder I Halle a. Leipzig 1835 pag..<br />
117 arm.<br />
9) Hahn. Albanesische Studien. lens. 1854 pag. 200 No. 73.<br />
9) Ibid. pag. 160.<br />
Alecsandrl, poes. pop. pag. 292.
BALADE 481<br />
La Grecii 1) apoi gasim o balada analoaga, relativa<br />
la zidirea podului Arta, in a carer temelie se zidete<br />
femeea me§terului celui mare; insfar§it mai pomenim<br />
o paralela ungara analoga9). Foarte pe larg a studiat<br />
Liebrecht §irul intreg de legende credinte §i basme relative<br />
la inmormantarea si zidirea oamenilor de 1413)<br />
Balada populara Visul lui Tudor" a fost adusa. In legAtura<br />
de d. Hasdeu4) cu apocriful vis al Maicii Domnului,<br />
tractat de nor mai sus. Nu tagaduim posibilitatea influentei<br />
acestui apocrif, dar mai intaiu trebue cautate<br />
tote paralelele romane, apoi cele din alte literaturi, care<br />
se apropie mai mult prin forma poetica; abia dupa acestea<br />
s'ar putea reveni asupra apocrifului, ca asupra<br />
unui prototip posibil literar.<br />
Prima variants din Romania este acea din colecOunea<br />
lui Pompiliu intitulata Stanciu §i Voch4e.<br />
Deja aci vedem odeosebire fundamentals, cad nu viseaza<br />
acela la care apoi visul trebuia sa se implineasca,<br />
ci Voch4a sora lui ; §i ce e mar mult, visul aci nice<br />
nu se inpline§te intocmal. In aceea0 colectiune se<br />
afla si<br />
a doua variants Tudor Si Catit,a' care a per-<br />
dut deja cu totul caracterul tragic 6).<br />
A treea variants este apoi balada dinBucovina intitulata<br />
Petrea." Aci vede insu0 eroul in vis armele<br />
1) Th. Rind. Antologie neugriechischer Volkslieder Lpzg. 1861<br />
pag. XXI ; p. 90, 94, si p. 205 urm.<br />
2) Aigner, Ungar. Volksdichtungen Pest 1873 pag. 82 i p. 161<br />
3) Zur Volkskunde Heilbronn 1879 pag. 284-296.<br />
4) Cuv. d. bgtr. II p. 400-402 §i p. 721-723.<br />
6) M. Pompiliu, Balade populare romane. Iaal 1870 pag.68-70<br />
8) ibidem pag. 74-75.<br />
') S. Fl. Marian, poesii popor. rom. I Cernitufi 1873 pag. 74.<br />
Gager, Et, pop. row. 81
482 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Id sfaramate, §i este inteadevar prins de potera ; dar<br />
nice Petree n'are sfarsitul tragic al luT Tudor Vladimireseu,<br />
0.'0 Turca, calul sAu cel lute it seal* sArind<br />
cu dansul peste zidurile cetAiT.<br />
In sfArsit a patra variants ardeleanA, 1) al care<br />
erou este Pintea, capitanul de haiducT din secolul trecut,<br />
care 10'. trimete fartatil in Baia mare pentru a<br />
aduce merinde, Tar :<br />
,Pintea tang foe ramase,<br />
darn somnul '1 luase,<br />
si un vis rail a visat,<br />
singur de s'a minunat.<br />
Par'ea sabia cea no*<br />
i se rupse tocmal in doua,<br />
par'ca sabia cea vechiA,<br />
i se rupse la urechia,<br />
si de vis s'a spaimAntat,<br />
cat fu indatA dWeptat.`c 9<br />
visul i se implineste, cad el cade lovit de catre poterasil,<br />
cari au incArcat arma cu tree fire de grA.0 sfant<br />
§i cu un plumb mic de argint.<br />
Ideea fundamentalA a tutulor acestor variante este<br />
un vis alegoric, tragic, care in cea mar mare parte se<br />
impline§te. Ast-fel de visuri profetice regAsim $i la alte<br />
popoare; asa d. e : visul fetel in cantecul grecesc 3); visul<br />
Cerirel mumel Jul Firud din ahnameh persan, care<br />
in noaptea inaintea mortil lul Firud a visat, ca un<br />
1) At. M. Marienescu, Balade. Pesta 1859 pag. 109 115.<br />
2) pag. 112 113.<br />
8) Kind. 1. c. pag. 72-74
BALADE 483<br />
foc a ars cetatuea si muntele pe care se aflau si<br />
alte de felul acesta, daces ne marginim numai la ast-fel<br />
de visuri tragice ; mult mai numeroase sant visurile<br />
profetice in genere dar ele. nu ne intereseaza aci.<br />
0 figura foarte poetics, care este tema unel balade<br />
mult variate, este cresterea a doi pomi din mormintele<br />
a doi tineri ce se iubeat in viat,a, care pomi se coprind<br />
apor unul pe altul. Asa in balada ardeleana si<br />
naframa" culeasa de Marienescu din Baia mare si dupa<br />
foaea ,Bucovina` unde e indicat ca e de origine ardeleana2).<br />
Aceasi balada se afla apoi inteo varianta putin<br />
deosebita in colec(iunea lui Alecsandri 3) Iata<br />
aci pa-<br />
sagiul respectiv dupa Marienescu, fiind aceasta colectiune<br />
destul de rard la not in tares :<br />
,Din el frate, a esit<br />
un brad mandru cantinat,<br />
pe biserica culcat ;<br />
dar din ea o viisoara,<br />
tined* frumusoara,<br />
ce din zori si pang. 'n sears<br />
pe biserica s'a 'ntins<br />
si cu bradul s'a cuprins."<br />
Aceasi figura poetics o regasim la SerbP) la Greet'<br />
moderni6). Kind, editorul cb.ntecelor grecesti aduce o<br />
sums de paralele 6) de unde reese, ca, aceasta figura.<br />
1) Gubernatis, zoological Mythology I. 117.<br />
3) pag. 50-54.<br />
3) Poesii populare pag. 20-23.<br />
4) Talvj. loc. cit. I. p. 68<br />
5) Kind. loc. cit. p. 110-112.<br />
6) Ibid. p. 210-211
484 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANA<br />
se regaseste si in literatura spaniold, si in cea portugesa<br />
si in cea norvegiana, etc. Literatura intreaga<br />
asupra acestei figuri din balade se afla la Liebrecht 1)<br />
la care mai addugam observatiunile lui Perger 2). Aceasta<br />
balada nu este alt ceva decat o paralela la legenda<br />
cea vechie despre Tristan i lsolde, care e respdndita<br />
peste lumea intreaga intr'o multime nenumdrata<br />
de variante.<br />
Insrarsit mai pomenim o balada populard despre<br />
soacra cea rea, o temd destul de Tubita de catre popor,<br />
pe care o intalnim atilt in cantece cat si in povesif si<br />
basme, si numai arare on Ia masteha sad muma vitriga<br />
locul soacrei cell rele. Asa balada ardeleana, intitulata<br />
,Soacra 3) localisata in Cluj. Junele inainte<br />
de a pleca la oaste la Belgrad, lash tandra sa sotie<br />
in ingrijirea mumei sale, dar,<br />
Soacra, nora 'sl-o lua,<br />
s'f-o punea de a speila,<br />
Si -o punea de a frdmanta<br />
lemnele de a le tdia,<br />
apoi pe-urmit o'nchidea<br />
si mancarea i-o dadea<br />
in valaul porcilor,<br />
in blidutTul puilor.<br />
Nevasta se roagh, Belgradul se sfarama si tandrul<br />
se intoarce acasd ; aci '10 gaseste nevasta moarta de<br />
foame; fulgerul trasneste pe soacra.<br />
1) Z. Volkskunde pag. 166 si 282 183.<br />
2) A. Perger, Deutsche Pflanzensagen 1864 p. 13-14.<br />
3)<br />
Marienescn loc. cit. p. 17-21.
BALADE 485<br />
0 variants putin schimbata se gase§te in colectiunea<br />
luiPompilid, 1) in care variants nevasta chinuita<br />
de dare SJacra-sa nu moare, i pedeapsa acestei din<br />
urma nu este dumnezeeascd, ci insu§i full el o leaga<br />
{le coada calului, ca sa fie tarata prin nine i targuri.<br />
Balade analoage se gasesc i la Green moderni2)<br />
apoi la Spanioli, la Sarbi, chiar la Lituani intre ,Doinele<br />
lor.3)<br />
Ne ajung aceste putine esemple, pe care le putem<br />
lesne spori, pentru a arata legatura ce esista intre baladele<br />
noastre §ibaladele altor popoare, mai cu seams<br />
cu acele ale popoarelor invecinate.<br />
De alts parte constatam, ea aceste balade n'au de<br />
loc o forma fix in literatura noastra nescrisa, ci sant adaptate<br />
imprejurarilor §i localisate in mai multe Orli ale<br />
larei, pretutindenea, unde se afla cantatorul respectiv<br />
din gura carula s'a cules. Ace4 balada e localisatd.<br />
in Romania de catre cantatorul roman, in Bucovina de<br />
eel bucovinean, in Ardeal de cel ardelean si a§a mai<br />
departe. Tot a§a se schimba i eroul dupe Inc i imprejurare.<br />
Aci este Tudor, dincolo Pintea, in Walla<br />
parte Petre, eroul uneia §i acelea§i balade.<br />
Este deci, dupe convingerea noastra, cel putin pripit<br />
de a trage conclusiuni etnico-psihologice, despre<br />
istoria §i cultura romana, dupe aceste balade, fare de<br />
a face mai intaia o comparare critics intre diferitele<br />
1) loc, cit. pag. 50 55 FecTorul si pedepsirea maicl-sa".<br />
2) Kind, loc. cit. pag. 130-135. Passow. Carmina Graeciae Lpzg.<br />
1860 pag. 335 um.<br />
2) Kind 1. c. p. 216, Nesselmann Doinas Berlin 1853 p. 606 v.<br />
§i Liebrecbt loc. cit. pag. 187.
486 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong>. POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
vari ante §i a ajunge mai intaid la un prototip comun roman,<br />
care trebue apoi comparat cu baladele celor-alle<br />
popoare; Inca §i mai pripit, bachiar gre§it este, de a se<br />
baza totul pe o singura coleOune.<br />
Cel d'antaid, care a cules baladele romane §i care<br />
a dat un irripuls puternic acestel ramure a literature:<br />
populare este Vasile Alecsandri, a carui muss s'a adapat<br />
la acest izvor, de o vecinica fragezime. Dar clack<br />
pe de o parte II santem recunoscatorl pentru culege-<br />
Pea, de alts parte din puntul de vedere critic, nu putern<br />
sa nu observam, ca Alecsandri n'a pastrat baladele<br />
culese de dansul in forma for primitiva, ci, precum<br />
spune insu0 au fost ,indreptate` de dansul ; ce<br />
e drept, cu mult simt, poetic, dar totusT, sant indreptate.<br />
Mai intaid le-a publicat Alecsandri in suplimentul la<br />
>Romania literara" apoi ca brosura separata, Si dej a sub<br />
o forma schimbata la 18521) in sfarsit, impreuna cu<br />
doine si shore' intr'un volum respectabil la 1866.2)<br />
Baladele din Ardeal au fost culese de At. Marian<br />
Marienescu 8) care si aci paciitueste in contra spirit ulut<br />
popular prin neologisme i schimbari tendinioase in<br />
favoarea latinismului 4). Dar aceste schimbari nu se<br />
intind mai departe decal la schimbarea a cate unui<br />
singur cuvant.<br />
Din Valea Crisului a cules apoi Miron Pompiliu2) o<br />
sums de balade §i<br />
le-a publicat pastrand cu sfintenie<br />
1) V. Alecsandri, balade adunate i indreptate L Iasi 1852.<br />
2) V. Alecsandri, Poesii populare ale Romitnilor Bucuresti 1866<br />
3) At. Marian Marienescu. Poesia popurala. Balade culese si corese<br />
Pesta 1859.<br />
4) Miron Pompiliu. Balade populare romane. Iasi 1870
O<strong>RA</strong>TII 487<br />
forma for originals. Tot ap. de exacta este apoi colectiunea<br />
lui Marian 1) din Bucovina §i cea de Burada<br />
din Dobrogea 2). Balade au mai Lost culese §i publicate<br />
de B.descu in Convorbiri Literare( tot aqa §i<br />
de Creanga.<br />
La aceasta se margine§te tot ce avem pana acuma<br />
din tesaurul nesecat al poesiei populare roman. Din<br />
aceste colectiuni, cea a lui Alecsandri a fost tradusa<br />
in parte, in limba germana, francesa Si englesa, ear<br />
Schuller a tradus o parte din baladele lui Marienescu<br />
in limba germanti.<br />
Ca sh terminam ca productiunile rimate ale poporului<br />
mai cu seamy cu acele de provenienta literary,<br />
mai pomenim §i Oratiile, ce se On la nuntile Orane§tI<br />
§i ,cererile de ertaciune rimate, ce se obicinuesc<br />
cu aceea§i ocasiune.<br />
Deja batranul Cantemir pomenWe aceste oratiuni3)<br />
can stau in legatura intima cu cele alte obiceiuri de<br />
la nunta ,Conacaritul sau Colacaritul §i Vornicitul(<br />
Ideea generala a acestor Oratiuni, din earl cunoa§tem<br />
cel putin cinci variante mai mult sau mai putin diferite<br />
intre dansele, este cum ca un flu de imparat s'a dus<br />
la vanatoare §i a dat de urma unel caprioare, care<br />
9 Simeon Fl. Marian. Poesil populare romiine adunate si intocmite.<br />
Tom. I Cernauti 1873.<br />
2) Teodor T. Burada, 0 calittorie in Dobrogea. Iasi 1880 pag'<br />
107-217.<br />
3) Descriptio Moldaviae ed. Bucuresti 1872 Pars II. cap. XVIII<br />
pag. 131-132.
488 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
s'a ascuns in cutare casa §i acum yin solii acestul flu<br />
de imparat de o cer sa li se dea pentru stapanul for<br />
zicand, cg de nu se va da de bung voe, va veni insusi<br />
imparatul $i<br />
o va lua cu de a sila.<br />
Mai cu acelea§1 cuvinte regasim aceasta oratiune<br />
impreung cu toate cele alte obiceiuri de nuntg atat la<br />
Serbbl) cat §i la Albanesi 2) cat §i la alte popoare slavice.<br />
Sumtov a scris in limba ruseasca o carte insemnata<br />
asupra acestor obiceiuri, cantece §i oratil de nunta<br />
din care carte daJagici un extract destul de mare 3). Nu<br />
este insa scopul nostru a urmgri aci aceasta temp,.<br />
In privinta eererilor de ertaciune, observam, ca pe<br />
de o parte am aratat mai sus4) inraurirea ,Intrebarilor<br />
asupra partii privitoare la zidirea omului, pe<br />
de aka, cg manuscriptul artistic de pe la 1750 din care<br />
ne da d. Cogalniceanu unele estracte 6) contine §i o<br />
ast-fel de cerere in prosa, scrisa de sigur de dascglul<br />
posesorul §i autorul acelul manuscript artistic.<br />
Texte din Orqiuni etc. s'au tiparit mai intai de G.<br />
Clozius in Sibiu. NoT avem numal editiunea din 1867<br />
apol putin schimbate in Bucure§ti6), alt text se dig. in<br />
Albina Pindului7). Cu totul schimbatg §i prelucrata<br />
1) Talvj 1. c. II. pag. I-XVIII<br />
2) Hahn loc. cit. pag. 144 urm.<br />
8) Archly. f. slay.Philologie vol IV pag. 664-669. Mai vezb Rybnikoff.<br />
Pesni, vol IV St. Ptrsburg 1867 pag. 105-154<br />
4) pag. 268 269.<br />
5) Revista pentru Istorie, Archeologie si Filologie fasc. I. 1882<br />
pag. 85.<br />
6) Oratiunl tinute la nuntele tariinestI Bucur. 1879.<br />
7) An. II. 1869 pag. 11-13.
O<strong>RA</strong>TIf 489<br />
este aceast5. oraliune de catre Paunescu, Buc. 1848<br />
care confine 2 variante; tot a§a schimbate sant cele de<br />
Bancilal). Insfar§it a mai publicat episcopul Melhisedec2)<br />
textul uneT oratiunY §i a cererilorc reproduse mai<br />
toate de noi in ,Chrestomatiac noastra. Un text fragmentara<br />
publicat Schmidt 3).<br />
4--e--0.4-6--<br />
') Colindele Craciunului etc. Sibiu 1875.<br />
2) Convorbirt literare an XIV p. 292-297; mai comparg li variants<br />
din Oratil etc. Craidva 1879 pag. 3-19.<br />
3) Das Jahr u. seine Tage Hrmstdt 1866 pag. 23-24 No. 126.
IROZI (VICLEIM)<br />
Alaturea cu ,Colinde4 si de aceeasI origine este<br />
piesa teatrala, care corespunde .misterelor Nasterer`<br />
medievale, care in Transilvania si Moldova a capatat<br />
numele de lrozi, dupa regele Trod la care yin eel<br />
ire cral de la rasarit, si care porunceste omorul copiilor<br />
din Vitleem. In Muntenia din contra s'a numit<br />
,Vieleim adica Betleem" dupa numele orasului,<br />
unde s'a nascut Mantuitorul.<br />
Deja de timpuria se praznuia in biserica din Gallia<br />
si din Egipt nasterea Mantuitorulig, care dupa aceea<br />
s'a adoptat de catre biserica occidentala si apoi<br />
de cea orientala ; si curand dupa aceea s'au introdus<br />
ceremonil alegorice in liturghia, pe cand se Pacea<br />
cetenia4 din Evanghelia lui Matei cu buna vestire.<br />
Tot de o data se introduse in oficiul bisericesc<br />
si inchinarea pastorilor. Un pas mai departe era, ca se<br />
representa insusi in biserica riasterea Domnului, puin-
IRO g (VICLEim) 491<br />
du-se o easla, inaintea careia veneau ceT treT era! de<br />
la rasarit de se inchinau si aduceau darurile lor. Din<br />
pantifoanele sT rasponsoriele ce se pomenesc deja<br />
in secolul VI s'a desvoltat cu incetu dialogul, insotit<br />
de cantece, ce se .aseamana cu cantecele noastre de<br />
stea, intre pastor! si. ingerul, pastoril si ingerii si asa<br />
mai departe. Abia mai tarziti s'a introdus regele Irod<br />
in aceste ,,misterie.'<br />
Textele cele mai vechi latine din sec. XI sant originare<br />
din Gallia, de aci s'au introdus de timpuriu aceste<br />
representation! in Germania si s'au raspandit mai departe<br />
si in alte tad. In special au studiat du Meril,Weinhold,<br />
si Schroeer originea *i desvoltarea acestor representatiuni<br />
dramatice, relative la nast erea Domnulut<br />
Pe nob ne intereseaza a constata ca in toate textele<br />
cele vechT anterioare mijlocului sec. XIII lipseste numele<br />
celor trei craT, ci se numesc simplu : regele eel<br />
d'antaiu, regele al doilea si regele al treilea. Abia dupa<br />
acea vreme apar numirile de Balthasar, Gaspar si Melchior,<br />
car! au fost apoi adopt ate de catre intreaga<br />
Crestinatate. Interesant este ca ,,Intrebarile< din copia<br />
de la 1809 n'au aceste numirT, cad. fiind o tradueere<br />
dull& originale bizantino-slave reprezinta traditiunea<br />
orientala, deosebita de acea occidentals, care<br />
porecleste pe ceT trei cral cu numirile pomenite. Iata<br />
pasagiul respectiv, destul de instructiv. 9<br />
Intrebare. Cum au fosta numile celor treT crab ce<br />
an adus daruri la nasterea but Hristos ?<br />
Waspuns. Elemeh, Eleorii, Elavii.<br />
1) pag. 4
492 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA<br />
Intrebare. Dar dad, au mersa acolo ce au zisa ?<br />
Raspuns. Elemeh au zisa : veniti sa ne inchinam<br />
imparatului nostru, Dumnezeu, iproci, si eel l'altI. 4<br />
Acele texte latine, a caror forme cele mat vecht au<br />
fost publicate de Weinhold 1) si Hartmann 2) au fost<br />
desvoltate si prelucrate in Germania, unde au capatat o<br />
forma fixata prin poetil german1 din perioada Reformatiunet.<br />
Insult Hans Sachs a compus un ast-fel de<br />
,Weihnachtspiel.`<br />
Impreuna cu protestantil au venit apoi,Irozii( in Ungaria<br />
si Transilvania, unde s'au pastrat pans in ziva<br />
de astazi, si au fost studiate pe o scars foarte intinsa<br />
de catre'Schroeer, care ajunge la conclusiunea, ca. textul<br />
,Irozilor", ce se obicinueste la Sa§il din Transilvania<br />
se trage de la un text fixat in Germania in secolul<br />
al XVI. Schuller a publicat un ast-fel de text, insotindu-1<br />
cu oare care observqiunl 3).<br />
De aci, adica de la SasiT din Transilvania, au venit<br />
Irozil si la not, eel mult in secolul trecut. Niel' Cantemir,<br />
nice Sulzer nu pomenesc de IroziT, ci eel din urrna numat<br />
jucarfile de papule. Dar din momentul introduceret,<br />
s'ai'l bucurat de o mare reputatiune la Romani, care<br />
abia in zilele noastre a inceput sa. scaza. NIA ce ne<br />
spune d. Cogalniceanu 4) :<br />
2) K. Weinhold. Weihnacht-Spiele and Lieder ed. 2-a Wien<br />
1875 pag. 62 -<br />
65.<br />
2) K. A. Martin. Hartmann. Ueher das altspanische Dreikoenigsspiel.<br />
Disertatiune de doctorat. Bautzen 1879 pag. 43-46.<br />
8) I. C. Schuller. Ein Deutsches Weihnachtspiel aus Siebenbiirgen.<br />
Hermannstadt 1859.<br />
4) Revista pentru Istorie, Archeologie qi Filologie I. 1882<br />
pag. 33.
IROZT (VICLEIM) 493<br />
,Dascalii si diacil, intocmaT ca in Fran0 les cleres<br />
de la Bazoche erau invaOtori, erau zugravi, erau cantareti,<br />
erau chiar actorT represintand misterele religioase,<br />
ce pretutindenea au fost inceputul teatrulul modern,<br />
si din care rama'sitele ni sant pastrate Inca prin<br />
irodul sau betleemul nostru, cari din ziva de Craciun<br />
si pans in lasatul secului percurg stradele oraselor<br />
noastre, si care se represents mai cu deosebire de<br />
cantare0i de la biserici. La inceputul inch al acestui<br />
secul irozii erau tinuci in onoare mai mare, fist boerilor<br />
celor mai inalti, imbrdcari in haine de stofd auritd<br />
nzergeau la curtea domneascci si la casele boeresti cele<br />
mai insemnate de representau scenele religioase. Aci<br />
este loc sä regret ca Inca cat este timpul, nu ne<br />
ingrijim sa pastram ultimele rainas4e ale irozilor, cari<br />
seculi intregI cu papusele au fost teatrul nostru popular.'<br />
Acest regret este numal pe jumatate justificat, cad.<br />
posedam texte din Irozii< chiar in mai multe redaciunT,<br />
dar din jocul cu pcipusele nu se gaseste nimica<br />
scris nici tiparit.<br />
Textul eel mai vechiu se afla in manuscriptul nostru<br />
de la 1821 coprinzand patru pagini 1), Si este mai<br />
mult un dialog, amestecat cu cantece intre Irod imparatul,<br />
si eel trei fi/osofi de la rasarit, cari se numesc<br />
aci Valtuzar, lrimie §i Melhior.<br />
Acest text din Irozi se potriveste mai mult cu urmatorul<br />
text scurtat, care se afia in cantecele de stea ale<br />
lul Anton Pann, intitulat: Intrebarea lu! Irod si raspunsul<br />
Magilor.c<br />
I) pag. 5-8.
49¢ LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROM/A'/<br />
,Trod. Cine santet,T vol? de unde veniti i unde vh<br />
edlatoriti ?<br />
.Melhior. Eu sant craiul Melhior de la rasarit, si dupa<br />
steaua ce s'au aratat, cunoscand ca s'au nascut Imparat<br />
mare pre pamant, merg pana la Vitleem sa ma<br />
inchin luT.<br />
Baltazar. Eu sant Baltazar de la Persida, care prin<br />
steaua ce s'au aratat si prin proorocT inielegand ca<br />
s'au nascut imparat Christos, merg ca sa ma inchin<br />
si eu<br />
Gaspar. Eu sant craiul Gaspar de la rasarit si vawind<br />
steaua ce s'au aratat pe cer, am ispitit proorocil<br />
i scripturile s'am cunoscut ca s'a nascut Christos<br />
Domnii Domnilor, Craiul Crailor si Imparatul Imparatilor,<br />
si merg pana la Vitleem ca O. ma inchin si<br />
eu lui.<br />
Dar tu, ce imparat mare esti ?<br />
_Trod. Eu sant Irod imparat, care pre cal am Incalecat,<br />
sabia in mana am luat, in Vitleem am intrat, patru-spre-zece<br />
miT coconT micT am thiat, si tot Omantul<br />
s'a cutremurat.`<br />
Anachronismul cu taerea pruncilor, de care se lauda<br />
Irod inaintea celor treT crai, nu supara de Joe pe poporul,<br />
ba din contra ar sim0 o lips& esent,iala, dael<br />
acest moment de groaza, nu s'ar afla in ,Vicleim.c<br />
Un text intreg a aparut la Brasov sub titlul ,,Cantece<br />
de Irozr care a ajuns i la a doua editiune. Editorul<br />
anonim al acestui text este d. Hintescu, care<br />
ne a comunicat ea a cules acel text din gura copiilor<br />
romanT din Schell BrasovuluT. Aci este deja o piesa<br />
teatrala desvoltatd, a carer personal se compune din :
OZT (VICLEIA1) 495<br />
Trod, regele ludeilor. Valtazar, Gaspar si Melhiord, regi<br />
de la Orient. Ingerul; calugarul, talmacitorul lui Trod,<br />
ciobanul si doi soldati; si coprinsul este mai desvoltat;<br />
caci se spune si<br />
buna-vestire, §i intalnirea crailor cu<br />
Irod, i porunca acestuia de a omora pe toti pruncii<br />
clin Vitleem. Acest text s'a reprodus intocmai in editiunile<br />
ulterioare de cantece de stea, din Craiova 1) si<br />
din Bucuresti care contin atat redactiunea cea scurta<br />
dupa Anton Pann, cat §i cea desvoltata dupl. Hint,escu<br />
2).<br />
Aceasta publicatiune compleeta a dat impuls i lid<br />
Bancila 3) de a publica ast-fel de texte ; dar autorul<br />
singur ne zice :<br />
,Productiunea presenter este o imitatiune locals, pe<br />
care parte o am mai indreptat .i pe alocurea parte o<br />
am campus din nag,' prin care ,indreptare" i ,compunere<br />
din note a miesorat in mod esential valoarea<br />
publicatiunel sale, care de alt-fel ar fi fost foarte meritoasa.<br />
Aceasta colectiune a lid Bancila coprinde cloud<br />
texte de Irozi, sad precum i numeste Bancila : Colindele<br />
Craciunului, una in 4 acte si cea l'alta intr'un<br />
act. Afar/ de aceea mai coprinde §i unicul text ce'l<br />
cunoastem pans acuma de un ,mystere de la passion'<br />
intitulat : Colindele Pastilor, care dupa asertiunea autorului,<br />
se obicinueste pe alocurea in Transilvania.<br />
Mai pomenim insfarsit scurta dar precisa dare de<br />
seams, despre ,Vicleimulc cum este usitat in Romania<br />
I). Culegere de cantece si de stea si de irozi Craiova 1878<br />
pag 25-58.<br />
2) Edit. 1880 pag. 60-61 .i 62-92.<br />
3) P. Bancila. Colindele Criiclunului si ale Pastilor Sibiu 1875.
496 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
facuta de d. Theodorescul). Pleat ca d. Theodorescu s'a<br />
marginit mime la aceasta, scurta, dare de seama ; totu§i<br />
se poate cunoalte ca partea intaia se potrive§te cu textul<br />
cel vechiu manuscript §i cel din Anton Pann, tar par -<br />
tea a doua se deosibe§te putin de cele alte texte de Irozi.<br />
Reprezentatiunile publice au inraurit intr'un esemplu<br />
curios asupra poporuluI §i i-au imbogatit limba<br />
cu un cuvant nou. Gam& insemneaza acuma figan<br />
in gralul popular; ceea ce se esplica numal printr'aceea,<br />
ca unul din eel trei erg adica Gaspar se reprezinta<br />
ca un arap, caci dupa legendA era imparatul<br />
Araviei, precum it si insemneaza Bancila.<br />
Cu aceasta ocaziune, cand se juca §i se reprezenta<br />
scena biblica: na§terea Domnului, as intrat cu incetul §i<br />
subiecte profane in cercul reprezintArilor, jocuri de<br />
papu§e §i altele, singurul teatru popular! De aceste jocurl<br />
nu posedam nici un text. Numal atata §tim cat<br />
reese din cantecelul comic : Ion Papupriul a lui Vasile<br />
Alecsandri, 2) care precum arata §i numele, este<br />
insu§I un ast-fel dejucator de papu§e. El insa le arunca<br />
una cate una in co§clugul uitarel fiind persecutat de<br />
gustul modern rafinat, care arunca intre morti, rama§itele<br />
putin considerate ale obiceiurilor §i jocurilor stramo§qtl.<br />
-0.--001611-4P-<br />
1) incerearI critice etc. Bucureqt1 1874 pag. 48 49.<br />
3) V. Alecsandri. Opere complecte Teatru I. Bucur. ed. Socec<br />
1876 pag. 55-65.
CARTI DE PREVESTIRI SI DE NOROC<br />
Mara de cartile de origine crestinti, mai esista<br />
si o sums de cart' de origine pagans, cari au intrat cu<br />
totul in popor $i s'au asimilat ma' mult ou dansu, de<br />
cat cea ma' mare parte din cartile ce le am studiat<br />
pans acuma. Toate acele cart! an tendinta comuna de<br />
a radica valul ce acoperd viitorul, de aceea le am impreunat<br />
toate sub acelasi titlu, de card de prevestirl<br />
fi de noroc.<br />
Mai toate au dobandit forma for actuala in Alexandria<br />
din Egipt, unde se intalnea speculatiunea filosoticl.<br />
a Elenistilor, cu visurile astrologice ale Chaldeilor, si cu<br />
metafisica zoomorfica a Egiptenilor. Cali le astrologice<br />
si cele de noroc erau resultatul acestor combinatiuni<br />
ibride.<br />
Cea ma' mare raspandire an gasit aceste carp.' la<br />
popoarele Orientate, si le gasim atat la Arabi, cat si la<br />
Evrei si la Persani, representantii literari a aceste' mi-<br />
Gager:lit. pop. Bom. 32
498 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARk ROMANk<br />
scarf, ce a influint,at in modul eel mg adanc popoarele<br />
europeene.<br />
De timpuriu deja s'au incuibat in Byzan, unde au<br />
gasit terenul preparat, prin amestecul urmelor mitologieT<br />
antice, cu ideile orientale aduse de care cretinism<br />
si de catre sectatoril multiplI. Biserica insa fulgera inpotriva<br />
acestor eresiT deja Sf. Chrysostom din sec.<br />
IV le pomeneste intr'o omilie intitulata: , Pentru mini<br />
cinoeit prooroci ei eel fare. Dumnezeu ereticIc, care<br />
,omilie` s'au zis cand an vrut sa se despart& sufletul<br />
de trup.<br />
Aceasta, omilie este pentru noT cu atat maT interesanta<br />
cu cat, facand parte din ,Margarit`, a fost tradusa<br />
de catre Radu Greceanu la 1691, care a intrebuintat<br />
la traducere cuvinte rorndne tehnice, ce au si ra-<br />
mas neschimbate pana in ziva de asta-zi ; ceea ce dovedeste<br />
ca, pe la sfarsitul secolului al XVII au fost deja<br />
inradacinate in limba romans<br />
Iata pasagiul respectiv, care este foarte instructiv.9<br />
,Ca ce crestini sant aceea, cari pazescu basme jidovestl<br />
ei elinesti si ursitorile si vrajile, i astrologhiele<br />
i fa'rmacatoriele, el advarele ei obriciri de zile, si de<br />
lunT si de anl, ei trepepnice, ei cuviruri 9i glasurT de<br />
pasari, i ceea ce aprind luminT la fantanT si sa scalds,<br />
i ceea ce pazescu 1ntampinarile fi ceea ce mananca<br />
jartvele bozilor Si sange sugrumat Gi mancat de biara<br />
ai<br />
mortacTune.'<br />
Noi avem aci o lista. intreaga de superstitiunT si de<br />
card populare ce traesc in popor, cu o vecInica. traTnicie<br />
Margaritul al lui loan Zlatoust. Bucur. 1691 fol., 132-a.
CART! DE PREVESTIRI 499<br />
Din Bizan au venit la Slavi $i de la Slavi la noT;<br />
si de aceea ne mArginim la indicarea izvoarelor slavice<br />
si grecesti, (Ara a lua in consideratiune paralele<br />
din alte literaturT, la care itu ajuns aceste cart prin<br />
milIocirea literaturei latine din decade* si din evul<br />
mediu. Numal simpla bibliografie a acestei literaturi<br />
este, imensa ; nu esista un popor, unde nu s'ar putea<br />
scrie carts intregi, desp're aceiasta literature ,de prevestiri<br />
si de noroc.' NoT vom studia deosebit ,cartile de<br />
prevestiri," i ,cartile de norocc.<br />
CARTI DE PREVESTIRI<br />
Mijlocul cel mai puternic prin care au pdtruns aceste<br />
certi si carticele in popor, este adaugarea for pe<br />
langd calendare: mai cu seamd. pe langa acele calendare,<br />
care au fost destinate pentru un us indelungat<br />
de vreme ; asa mai intaid la calendarul pe un an,<br />
dupd aceea s'a sporit numdrul anilor la earl slujea calendarul,<br />
§i s'a sporit i coprinsul for eretic-astrolo-<br />
gic, §i ast-fel a ajuns de la calendar pentru un an, la<br />
unu pentru 100, apol pe 112 si in sfarsit pe 140 de<br />
ant; si tot asa Si cu coprinsul. Asa avem deci in calendarul<br />
pe 140 de anT tiparit pentru antaiasi data la<br />
1816 o enciclopedie intreaga de ast-fel de dal, adaugate<br />
pe langd Synaxariul celor 12 lunT, adica pe Tang,<br />
insirarea sfinfilor, ce se praznuesc pe fie-care zi din<br />
cursul anulut.<br />
In descrierea acelor carp ce o vom incerca acuma,<br />
vom urma sirul in care se afla in calendar. In general<br />
trebue observat, ca §i<br />
insult aceste dill au tirmat des-
BOO<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
voltarea ce o cunoastem deja din toate cartile anterioare,<br />
adica : textul cel mai vechiu, este cel mai simplu<br />
si mai aproape de prototipul slay, si cu cat este maT modern,<br />
cu at&ta este maT amplificat ; cad a avut o desvoltare<br />
interns, o crestere naturals din vidstarele cele<br />
vechi slavice, sadite in plmOntul Romanier.<br />
Astrologhie<br />
Inceputul Astrologhiei" it face prognosticul ce'l cunoastem<br />
din toate calindarele din lume, adica preziceri<br />
despre ploae si senin, frig si cald etc. adus aci<br />
intr'un sistem fix, cad aceste schimbari depind de planeta,<br />
ce stapaneste in anul cutare. Se intelege ca in<br />
aceste calendare mai figure aza si soarele si luna ca planete,<br />
a caror numar se urea la sapte. S. hem drept<br />
esemplu chiar prevestirile privitoare la planeta a patra :<br />
Soarele.<br />
,Planeta a patra carea stapOneaste acesti anT Taste<br />
Soarele.<br />
,Cu mare noroc staptineste pre eel putearnicl si pe<br />
cral, si pre toate Domnfile ; si din paserl pe vulturi si<br />
pre soimi, si asupra hiearelor pre leu, pe pardos si pe<br />
tigri. Face rdndueal6 la ochi, la inimg, la cried, la vine,<br />
la partea trupulul despre dreapta. Dragostea la oameni<br />
de o potriv5.. Face la oameni, marl si inalte priceaperl,<br />
gingasi, cinstiti, randueall mare, indreptatoriu, veasell,<br />
vreadnici de cinste, maniosi, norocosi, rautatea urasc,<br />
adunarea lor cu oameni marl. Anul uscat, de masura,<br />
roditoriu, ganganii putine, musite. Stricare de pomi.<br />
Peaste de masura, racl multi. Tuna des. Prune multe
A STROLOGHIE 601<br />
Peare §i meare de masura. Bucatele de toamnd prea<br />
bune; mazdre §i ovdzul a se samdne la loc cu raveneala,<br />
fan mult, orz, yin bar mult.<br />
,Primayara nadeajde de moine, la Aprilie mestecat,<br />
la Maiu frig intaiu nu prea, dar roditoriu, la sfdx§it<br />
putin WWI de zdpadd. Vard intaid nu prea bine, apoi<br />
se schimba cu ploae, zioa cald, noaptea rece. Iuliu<br />
ruf prea cald. Toamna luminata bung, nAdejdea zapada,<br />
frig, soare. 'arra uscata §i friguroasa, intaiu frig, la<br />
rnijloc cald pe Irma rdcoare.'<br />
Dupa aceste prevestiri generale care se intind peste<br />
toata sfera intereselor omene§tY, urmeaza o detaliare<br />
pentru fie-care zi de peste an.<br />
Prevestirile generale erau menite de a inlocui la inceput<br />
in Calendar, toate cele alte prevestiff analoge<br />
mai desvoltate, care circulau ca ni§te carticele deo-<br />
.sebite, adause dupd aceea Calendarului. Poporul tine<br />
insa tare la ale lui, §i de aceea au ramas neschimbate<br />
toate elementele, ce s'au alipit succesiv. De aci se esplied<br />
pe de o parte, repet,irea prognosticilor §i prevestirelor,<br />
§i pe de alta contrazicerite ce se pot lesne<br />
constata, intre diferitele prevestiff, ce compun calendarul.<br />
Specificarea temperature) ce urmeaza e facutd.pentru<br />
20 de ani intermitenti, in cursul celor 140 de ani<br />
pentru cari e alcatuit calendarul.<br />
,Inceputul Planeteb de la Ianuarie aratd a§a<br />
IMAM ceatd. 2 senin §i vant moale, 3, 4 vant de la<br />
apus, 5, 6 ger, 7 nor, 8, 9 frig, 10 pana la 15 moina 16<br />
zapada, frig §i vant. 17 senin, 18, 19 mestecat, 20 zdpadd.<br />
§i furtund 21 pand. la 31 ger tare, apob de mijloc.c<br />
:
502<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Ne ajunge acest esemplu pentru caracterizarea prevestirilor.<br />
Observam Inca ca aceste prevestiri se gdsesc<br />
numai iri calendare, tar nici o data, in forma de<br />
carticele deosebite. Cel putin nu le am gasit pads<br />
acuma, nici In manuscripte nici in tipar, de cat numai<br />
allturea cu calendarul.<br />
Cat de iubite de popor erau, ne dovedesc calendarele<br />
ce circulau la no! 'Ana mai de unaz!, poreclite<br />
ct numele ,Cazamiac dupd, numele ,Zodiavlui` care<br />
insotea acele calendarc, cu prevestiri astrologice.<br />
In calendarul pe 140 de an! urmeaza apoi : ,Tabla<br />
care invata pentru steaoa, ce se chiamd rigara, ca A<br />
se tie in fiqte-care luny in ce zi, in care luny sa. afld.c<br />
NoT o avem deja in manuscriptul nostru de pe la 1750,<br />
numai cu deosebirea ca steaua se nurne§te : 7'itara,<br />
§i are descrierea urmatoare a putere! aceste! steli, care<br />
In calendar, este foarte prescurtata §i adaugata abiala<br />
sfar§itul table!.<br />
,Intru ansa putere inteacesta0 chip este ; De va<br />
vre cineva O. marga intr'o cale lung i d e va fi stioa<br />
aceea, improtiva to incotro vei sd, mergi, sau in mijlocUl<br />
cer!uluT sau dedesuptul pamantului, Inteace za in cale<br />
sd nu mergi ; fii-t va cale trod noroc §i dobitocului<br />
pacoste, §i sau intr'altA ceva pagubd, §i inc tie nesdnatate.<br />
Tara and vet purcede in cale de casd, §i va fi<br />
steao din ddiraptul tau, sau intr'o lature de o parte,<br />
intr'ace za O. purcez in cale ; fii-t va cale cu noroc §i<br />
fard, de paguba §i tie §i dobitocului sanatate. De vei
ASTROLOGBIE 503<br />
vre sh o cautT aciasta, el nu-T gre0 dupa cum arata<br />
li randuiala el' aice, inteacIasta tabla.<br />
,Cum umbla pe toate lunile arata -fata aice :<br />
Martie 1, 11, 21 la rasarit<br />
Aprilie 2, 12, 22 intre rash,rit §i amiazdzi etc. §i<br />
a§a continua tot sporindu-se cu 1 pand ld. Decemvrie,<br />
dupa care sta. : ,la 9, 19, 29, §tiut lucru este, in cale<br />
sa nu purcezi, ca trebui aciala om sa de peste pacoste<br />
fall. sminteala. '<br />
Putin schimbat este in Calendar.<br />
Mdrturisim ca. nu §tim, cu ce planetA sau cu ce stea<br />
sä identiflcam pe aceasta Titera sau Tigara.<br />
Urmeaza apoT in Calendar : ,Invatatura. in scurt alltatoare<br />
pentru ceale 7 planete` adica o prevestire<br />
pentru afacerT. d. e:<br />
,Supt planeta SoareluT, Taste bine a cauta datoril §i<br />
moil §i lesne le veT afla.<br />
,Supt planeta Saturnus Taste bine a pune temelie<br />
la invatAtura §i ceva a schimba. etc.<br />
Dupd cele 7 planete §i influenta for asupra cre§tereT<br />
rodurilor, s'a maT considerat in deosebi influenta astrologica<br />
a lunei, care a dat na§tere la o multime de<br />
superstitiuril, ce maT trdesc in gura §i in religiunea poporuluT.<br />
Mal sus am pomenit deja, ca poporul vede in<br />
lurid cand pe Cain, cand pe Sf. Gheorghe, ba chiar pe<br />
un hot, care a furat o vacd, si s'a jurat pe lima., ca nu<br />
este vinovat; drept pedeapsa l'a tras luna la sine, impreuna<br />
cu rugul langa care stetea atuncea. §i a ramas<br />
in luna ca povatil, hotilor 1).<br />
1) F. Mueller. Siebeubilrgische Sagen. Kronstadt 1857 pag. 177<br />
No. 229.
504 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA<br />
In special se atribue lunei o putere deosebita asupra<br />
fiinfelor de pe pamant, dupa diferitele fase ale eT.<br />
AcesteT credinfe, in a carer desvoltare nu intram<br />
aci, datorim capitolul urmator :<br />
Ardtare pentru seminte.<br />
,Cand Taste cre§terea Lunil, sitmanta vartoasa, sä<br />
se samene la pamant uscat; Tar cand scade Luna samanta<br />
cea moale, cum Taste inul §i canepa iproci, sa<br />
se samene in pamant moale, ca inul §i canepa de s5,<br />
va samana cand cre§te Luna, sa va face prea inalta :<br />
Tar de sa va samana cand scade Luna, sa va face mar<br />
scurta §i deasa.'<br />
,Lemn de casa Taste bine O. se tae la August, la<br />
Septembre, la Noemvrie, la Dechemvrie in sfar§itul<br />
acestor MI.' etc.<br />
Sub acela§1 titlu din care am citat aceste doul esemple<br />
mar confine acest capitol §i aratare pentru infercatul<br />
copiilor, precum §i un ,Haemorrhoscop ' din<br />
medicina medievala, adick : pentru letsatul sangelui,<br />
care sa se faca la ,civertul lunilor eel dintaiu. La ()amen'<br />
tinerT sangero§T. la aceaste lunT : Aprilie, August,<br />
Dechemvrie. Iar la oamenT TO, manio§I sa se lase<br />
sange la a doao parte a lunii, laMaiu, Septemvrie, Ianuarie<br />
etc.'<br />
Pe Tanga planetele mar stapanesc §1 zodiile peste lucrurile<br />
lumel ace§tia ; de aceea mar urmeaza aci §i o<br />
asa numita Spunere de casnici, adica descrierea influenf<br />
ei constelafiunei cerWT, cand in trit soarele la fie-care<br />
luna, intr'o alts, zodie. A§a d e :
ASTROLOGHIE 505<br />
,Ianuarie In 8 zile, vine soarele in zodia VArsAto-<br />
'lulu' de apd. La 1 zi si la 3 de va fi senin va fi anul<br />
roditoriu. Cine se va nate la 8 zile a lur Ianuarie are<br />
minte burl, trist, ganditoriti, Invdlatura IT place, carea<br />
IT aduce bogatie. Iar featele vor fi precepute, de apa<br />
sä se pazeasca, si barbatul IT va muri si va rdmanea<br />
vaduva. De va fi la 14 zile sanin, anul va fi bun; Tar<br />
de va ft vant, va fi oaste ; Tar de va fi turburat, boale<br />
In dobitoace; Tar de va fi ploae sau zdpada atuncea<br />
va fi scumpeate.' sau:<br />
,Aprilie in 8 zile, vine soarele la zodiea Vi(elului.<br />
De va fi zioa Pastelor morna, scumpeate va fi si useddune<br />
; iar de va fi zioa Pastilor frumoasd, roditoriu si<br />
uscat. La 3 saptamani dupd. Pastl de nu va fi verdeata,<br />
va fi anul neroditoriu. De vor fi florT multe de visine<br />
si bune, asa va fi nadejdea si pentru vii.'<br />
Toate aceste pa.rtr le am unit sub numele de ,Astrologhie",<br />
cher mai cu seamy, aceste part,T din urma,<br />
se potrivesc cu textele slavice din sec. XVI publicate<br />
sub acela§T titlu de Tihonravov,I) cart, precum spune<br />
singur, au fost part,T deosebite intr'un manuscript mixt<br />
si au fost unite de dansul sub titlul de ,Astrologhie.<br />
Comparand aceste texte cu cele romane vedem, ca<br />
mai cu seamy partea romans, despre zodiile §i despre<br />
lcisarea sangelui, corespunde mar mult sau mai putin<br />
textelor slavice, 2) Tar prevestirile d'antaTudesprestarea<br />
vreinurilor, sant prevestirT inherente fie-cdrui Calendar<br />
vechiu, venite din Occident, unde se practicau<br />
In genere ast-fel de prevestirT.<br />
1) PamIatniki vol. II. pag. 398-421<br />
2) loc. cit. pag. 398-401 qi pag. 410.
506 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
,T<br />
Gromovnio<br />
Ideea fundamentals a tuturor prevestirilor este, c6<br />
nimic nu se intampla in lume, fara vre-o cauza oarecare<br />
si ca toate lucrurile lumeT acestea stau Intro<br />
legatura misterioasa intre dansele. Cad o cauza oar6care<br />
are mai molt de cat un singur eject, ce derivl<br />
dintr'ansul cu o necesitate absolute. Daca ajungem<br />
decT a cunoaste un efect si stim cu ce altul sta iii Idgatura,<br />
atuncea lesne putem prevede viitorul din intamplarea<br />
acelul d'antalu. Ast -fe], intamplarile naturei<br />
insasi sant strans legate intre dansele, si din una putem<br />
tunoaste multe, Inca necunoscute. Care va fi cauza tunetulnT,<br />
d, e: nu intereseaza inteatata pe popor; pe<br />
dansul it intereseaza sa sties ce prevestefte tunetul ,<br />
cu ce all efect necunoscut sta in legatura acest efect<br />
vazut, al unei cauze oare-care, sau a proniel Dumnezeesti.<br />
Cartea de fats Gromovnicul" este menita a<br />
prevesti aceste efecte, dupa vremea cand tuna, cad. si<br />
tunetul insusi ca un fenomen al naturei, sta si afara de<br />
aceea, ca $i tot ce este pe pamant, sub influenta stApa-<br />
nitoare a corpurilor ceresti.<br />
La not a venit aceasta carte de la SlavY, precum<br />
a-<br />
rata si numele, care se deriva de la prom : tunet. Iar<br />
Slava au luat-o, ca mai toata literatura lor, de la Grecir<br />
caril au asemenea Gromovnice, : Bponacy,2. Pe langa<br />
(BpovroXoytov) Brontologium poseda GreciT si Inca un<br />
,SisMOIOgiUM< (aEtat.tolortov) adica prevestiri din Claremiff<br />
.<br />
Textul cel mai vechiIi roman, se afia intr'un manuscript<br />
de pe la sfarsitul sec. XVII, in posesiunea
GROMOVNIC 507<br />
d-lui T. Cipariu, care a dat un mic specimen dinteansul<br />
in , Organul Luminari11).' Nol it reproducem in<br />
,Chrestomatia, noastra 2).<br />
In secolul al XVIII pomeneste Sulzers) o editiune<br />
tiplrita, care cats, deci sa, fie anterioara, anului 1782.<br />
NO aceasla de sigur s'a fa,cut editiunea a 2-a la<br />
1795 citata de Iarcu4). Tot din secolul XVIII mai este<br />
insfar§it §i Gromovnicul manuscript care se OA in<br />
shorn cul Academiel din 1799. 5)<br />
Intrand apol in calendar s'a: tiparit si s'a retiparit de<br />
nenumarate ors, si a intrat ast-fel In popor.<br />
Judecand dull Gromovnicul din Calendar si dupa.<br />
cel din manuscriptul dela 1799, precum si dupa traducerea<br />
ce db. Sulzer Gromovnicului, adica , cartea<br />
despre cutremue , vedem el s'a contopit cu ,Gromovnicul`<br />
§i .Sismologiulc. Editiunile anterioare ne au fost<br />
inaccesibile, §i specimenul dat de d. Cipariu este prea<br />
fragmentar, pentru a putea judeca dupa dansul toate<br />
elementele, din care se compune acea recenziune.<br />
WA acuma un specimen mal complect dupa, manuscriptul<br />
Academiel.<br />
Mai intaiu precede o specificare a zodiei ce stlipane§te<br />
fie-care zi din toate lunile, incepandu-se lista cu<br />
luna _Hartle.<br />
1) No. XXV p. 130 v. Cipariu, Principia pag. 114 Ss. No. b.<br />
2) Caster Chrestomatie romanA. I pag. 171.<br />
3) Sulzer, Geschichte des transalpinischen Daciens III Wien<br />
1782 pag. 39 No. 30 : Gromovnik". Ein Buch vom Erdbeben."<br />
4) D. Iarcu. Catalogu general ed. 2-a Bucur. 1873 p. 18.<br />
9 pag 21-34 si pentru a doua oara pag. 107-124.
508 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
Luna lui Martie.<br />
,1, 2, berbece; 3, 4, vital; 5, 6, geamani; 7, 8, 9,<br />
rac; 10, 11, leu ; 12, 13, fata; 14,15, 16 scorpie ; 17,<br />
18, vanator ; 19, 20, 21, cumpana, 22, 23, cornu de<br />
wilt ; 24, 25, udeala ; 26, 27, pqte ; 28, 29, 30, 31.<br />
berbece.<br />
Dupa ce §tim acuma ce zodie stapane§te, urmeaza<br />
prevestirile, aranjante tar5.0 dupa zodil.<br />
SA luam zodia :<br />
Leu.<br />
,De va tuna In numarul leului, in oameni va fi<br />
moarte §i in gran va fi stricaciune ; iar intr'alte hrana<br />
va fi roade. :-i in latura despre apus va fi durere intre<br />
oameni, insa mai vartos zgaibe §i pecingini §i inpameni<br />
marl va fi moarte rea ; §i iarna va fi mare §i<br />
ploioasa, §i celor InteleN va fi paguba.<br />
,Iar de va tuna sau vafulgera inteamiazd-zi va fi<br />
ploae multa §i va fi foamete ; vaile §i paraele sa va<br />
umplea de apa §i marea sa va turbura, §i de boara ei<br />
va fi rautati celor ce umbld pre dansa. La Reim va fi<br />
bine, §i rod pamantului va 'fi intr'acea lature. De va<br />
tuna va fi unt mult.<br />
,Iar de va fi cutremur atunci multi imparati sa vor<br />
turbura, §i boeril vor peri in razboae, §i eel saraci sit<br />
vor imbogati §i sa vor inaka, i sä va arata un impitrat<br />
despre rasarit ; §i va fi fried. mare In laturea despre<br />
apus. i rod va fi preste tot pamantul, §i intr'acel loc<br />
unde sä va cutremura pamantul, Tama va fi grea ; §i<br />
A, va scula un om mare oare tine, foarte puternic.
GROW/V/41C 509<br />
Iar de va fulgera sau va tuna noaptea, atunci va fi<br />
pgine multa §i rod mult, si vantul mare i tare, izvoarele<br />
ki 'Arnie se vor usca.4<br />
PuOn deosebit& este recenziunea din Calendar.<br />
Precum se vede s'a contopit intr'acest Gromovnie<br />
i prevestirile din cutrenzur §i cele din fulgerare. Acestei<br />
din um& corespunde o carticica deosebita in lite=<br />
ratura popular& slavica, intitulata Molnianic."<br />
Din texte slavice, pomeneste afarik un manuscript<br />
Inca din secolul XIV (1390) 1). Tihonravov 2) a<br />
publicat trel Gromovnice, din care doll& sant din secolul<br />
XV si al treilea din secolul trecut si un Molnianie<br />
din secolul XV. Alte texte din secolul XVI a mai publicat<br />
Novacovici 8) din care toate texte, numai eel din<br />
urma se potriveste mai mult cu Gromoonicul nostru<br />
roman. Mai pomenim in sfar§it el Miklosich 4)<br />
citeazg. un Gromovnic manuscript din secolul XVII,<br />
care se afla in biblioteca imperial& din Viena.<br />
Asemanarea este numai general', in amanuntele nu<br />
se aseamana textele romane de loc cu cele slavice.<br />
De observat ins& este ca atat la Slavi, cat si la Romani<br />
se atribue Gromovnicul lui Iraclie imparatul carele<br />
au fost num6rator de stele.' Iar la Grecil se atribuea<br />
proorocului David 5).<br />
1) afarik, Gesch. d. suedslavischen Literatur Ea, I Prag 1865<br />
Dag. 221.<br />
2) Tihonravov. Pamlatniki II pag. 361-376.<br />
8) St. Novacovici. Primeri etc. pag. 524-527.<br />
4) Lexicon palaeo-slovenico-graeco-latinum Viena 1862-1865<br />
pag. XI s. v. Grom.<br />
5) Fabricius. Cod. pseudepig. V. T. p. 1162 Ili N. T. I p. 951-53.
ia LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARX ROMANI<br />
Obrociri de zile<br />
In calehdarul nostru vine apoT un fel de clasificare<br />
a zodielor si adicd :<br />
1. Berbeacele; 2. ViOlul ; 3. Fata; 4. Peastele aceste<br />
zodil sant bune. 5. GeamAnul ; 6. Cumpana ; 7.<br />
Vanatoriul. 8. Udeala, aceaste, zodie de mijloc. 9. Racul<br />
; 10. Leul; 11. Cornill de Capra; 12. Scorpiea, aaceste<br />
zodil reale. De acestea sa, cade sit se pazeascd<br />
omul, si sa se fereascA, O. nn inceapd nici un lucru,<br />
nici in cale sa nu purciada, ca-i va merge rdu sau fdra<br />
de noroc.`<br />
Prototipul slavic1) al acestel clasificari, se afla unit<br />
la un loc cu clasificarea zilelor, cariserimpart asemenea<br />
in zile bune §i in zile rele 2).<br />
Aceastd impaqire a zilelor, cu toata ca lipseste in<br />
Calendar, totusi o posedam in mai multe manuscripte<br />
romane si afara de aceea mai este tit:drill la un loc<br />
cu , Trepetnicul`, de care va fi vorba mai la vale,<br />
de aceea am numit acest capitol: ,Obrociri de zile.`<br />
Texiul cel mai vechiu roman se afla in sbornicul nostru<br />
de pe la 1750 8 :<br />
,Sd sa stie si aceasta. In toate lunile sant eke 2<br />
zAle rale si tine nasti intr'Ansele nu trdesti, si eine sa<br />
bolndve(sti) nu trdesti, si tine purcede in cale nu<br />
mergi bine, si sant aceste zale rale :<br />
,Mart 4.20. Aprile 3.20. Maid. 6.20. Iunie 4 12 etc.'<br />
Mai complect, in ceea ce priveste aratarea originel<br />
legendare a acestel clasificari, este titlul din manuscrip-<br />
t Tihonravov loc. cit. II pag. 387.<br />
) 2<br />
8) loc. cit. 38o-387.<br />
8) pag 39-b.
OBROCIRI DE ZILE 511<br />
tul Academiel dela 1799 1), care confine si zilele bune,<br />
cad ne spune :<br />
,Zilele cele rele, ce au ardtat Dumnezeu lui Moisi,<br />
ca sä arate tuturor oamenilor, cand sk vor intampla,<br />
sd nu sd apuce de nici un lucru, ca nu va procopsi.<br />
Mal cu aceleasi cu' inte se regaseste qi intr'unu din<br />
Trepetnicile cele maT vechT tiparite a), AuporoncitDumifezeu<br />
Prorocului Moisi, ca sä se fereasca in zilele aceste<br />
Insamnate, nieT o miscare O. nu sd facd..4 De<br />
sinesT se intelege, ca zilele aratate aei ca zile rele, nu se<br />
potrivesc en cele .de sus. Aceste earfl poarta in sine<br />
insusT dovada nulitafiTlor.<br />
Texte slavone se gasese la Tihonravov 5) si NovacovicT<br />
4); de asemenea a publicat si Rybnicoff 6) o astfel<br />
de caracterizare a zilelor, care se apropie maT mutt<br />
de textul roman de pe la 1750.<br />
La Great se atribuea acest apocrif proroculuT Ezra<br />
.si nu lug Moise, caruia IT '1 atribuesc textele romane din<br />
Irma, ba se numeste acolo chiar ,Apocalypsul luT Ezra<br />
despre zilele cele bune, pe earl le a aratat Dumnezet.<br />
lul Ezra preotul 9.4 Tot asa si intr'un manuscript grecese<br />
din bibleoteca din Paris, pomenit de Tisehendorf 7).<br />
Mal pomenim aci, ed si Ceasurile au fost impartite<br />
In bune, mijlocie, si rele ; asa in manuscriptul de pe la<br />
1) pag. 19-20.<br />
2) Pag. 16.<br />
1) loc. cit. p. 385-387<br />
4) Primeri pag. 520-521 fli 531-532.<br />
6) Rybnikoff. Pesni vol IV. St. Ptrsbg. 1867 p. 344.<br />
1) Fabricius Cod. pSeudepigr. V. T. vol. I p. 1162.<br />
7) Apocalypses apocryphae. Prolegomena pag. XIII.
512 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROAIA.Ni<br />
1750, a§ain cel de la 1784 §i ao. in ,Trepetniculc pomenit<br />
maT sus §i in editiunile mod erne intitulate : Trepetnicul<br />
cel mare'; mai mult sau mai putin le corespunde<br />
textul slavon din secolul XV.1)<br />
Prognosticon<br />
Nu numai tunetul §i fulgerul anunta omulut lucrurile<br />
ce se vor intampla, ci i tot ce se mi§ca in lume. De<br />
aci s'a n.ascut aceasta parte a Calendarulul, care in<br />
forma in care se afla astazi, se compune din treT parti<br />
deosebite; adica : mai int'aiu, prevestirile prin schimbarile<br />
zilelor de peste tot an ; apoi partea a doua unit cu<br />
ceasta Coliadnicul" pe care'l vom tracta deosebit.<br />
Partea a treea in fine coprinde prevestirile din schimbarile<br />
vazduhului, dupa starea planetelor combinate<br />
cu zodiele<br />
In Calendar se anunta ,Prognosticul in modal urmator<br />
:<br />
Prognosticon.<br />
sau mat nainte tire pentru schimbarea vazduhu-<br />
lui si a lucrurilor vazute, care in toate zilele se intampla,<br />
de unde fle§te-cine poate sa cunoasca ce fealiu de<br />
stare va fi a anulul viitoriu, foarte folositoare la toll<br />
oamenii, Tar mai vartos celor cu cash.'<br />
Dam aci un esemplu din partea antaia si<br />
unu din partea<br />
a treea, cacT studiam apoi ColiadnicuP deosebit<br />
1) Tihonravov. loc. cit. II pag. 383-384.
PROGNOSTICON 513<br />
Luna luT Septembrie<br />
Carea are 30 de zile, zioa are ceasurT 12 §i noaptea 12.<br />
In 10 sau in 11 al lunil acestea de va fi senin, poame<br />
multe din destul §i vin bun. De voe0T A, §tiT anul viitor<br />
in ce chip va fi, sil Ia. meare de stajear in ziva<br />
minuniT Arhanghelului, adeca in 6 a lunil acesta §i sa<br />
tae aceale meare in doao §i de vei gAsi inteansele paenjin<br />
va fi anul Mu: Tar de veT glsi musca., va fi anul<br />
de mijloc ; Tar de veT gasi viearme va fi anul bun, Tar<br />
cue nu veT gasi nimic sa to foarte terra de ciumA. etc.<br />
SA tiT ca semnul CumpeniiTasie cald §i ud. In vremea<br />
aceaea Taste bine sa purciagA.la drum, sa Vi faca haine<br />
noao §i altele. De va fi tunet cand soarele Taste in semnul<br />
acesta al Cumpenii, poamele se vor strica. Septemvrie<br />
a §aptea, acTasta sa nume0e Cumpana, pentru<br />
cad se potrivete zilele cu nOptile soarele aicia stand.'<br />
lath. acuma §i un esemplu din partea a treea :<br />
I. Saturnus.<br />
and stapanea0e C20210S, carele sa. chiama Saturmus,<br />
cu zodia varsatoffuluT de apd, care Taste lacuirea<br />
luT, atuncea lama va sa fie vanturoasA, mijlocul la<br />
masurA, sfar0tul cu ingheturT si cu vanturi. Primavara<br />
la masura cu putine ploi. Toamna cu multe<br />
boale, §i D-zeu sa- fereascg de ciumA. Insemneaza §i<br />
moarte in vite, §i in neamul oamenesc. Intr'acest an<br />
ImpAratul 0 prieatenii, earl' sant la saralu cu el, vor<br />
sa vie la marl gandurT i griji ; norodul va sa aibI<br />
marl cazne, i tiranil de catra Domni etc.<br />
Stapanirealui. Saturnus cu zodia Berbecelul, Iticu-<br />
Gaster, lit. pop. rom. 33
514 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
irea lui Mars; roada anului aceluia va sa fie de masurd,<br />
numai in of va sa fie bel§ug, Tar in pea§te peire.<br />
Iarna va sa fie cum s'au aratat mai sus. Primavara §i<br />
vara la masura, etc.<br />
Stapanirea lug Saturnus cu zodiea Cumpenil, lacuirea<br />
anului aceluea insemneaza injumatatarea rodurilor.<br />
Iarna, primavara vor fi precum mai sus arata,<br />
etc.'<br />
In modul acesta urmeaza prognosticul dupa cele 7<br />
planete in combinatiune cu cele 12 zodil.<br />
Dupa cum arata insu§1 numele, a venit acest prognosticon<br />
la not de adreptu de la Grecii, desigur s'a<br />
tradus din vre un calendar astrologic grecesc. Dovada<br />
pentru aceasta este, ca un ast-fel de ,prognosticon(<br />
se afla in Calendarul Grecesc pe 144 de anT. Nog avem<br />
editiunea din Viena 18201). Afara de aceea, maT<br />
este dovada pentru originea-i greceasca §i relativ moderna,<br />
pe de o parte lipsa acestuT apocrif in literatura<br />
slavica§i in calendarele din secolul trecut, pe de<br />
alta §i numirile grecefti ale planetelor, ce se aftu numai<br />
in acest Prognostic, langa cele alte numiri populare<br />
d. e. Ares langa Mars ; Cronos langa Saturnus ;<br />
Ermis land Mercurius etc.<br />
Coliadnic<br />
Intre zilele anului, sant fard indoiall zilele de Crddun<br />
cele maT de capatenie. Tot ce se intampla in acele<br />
zile, este de o importanta simbolica pentru tot anul. De<br />
1) Hronicon Prognostic= ed. Rusiad. pag. 3-21.
COLIADNIC 515<br />
aci s'a naseut un apocrif deosebit, care la Creel si la<br />
Slavi s'a atribuit lui Ezra proorocu. Tischendorf pomenind<br />
un manuscript grecesc si publica inceputul lull.) de<br />
unde se vede el zilele simbolice din acest apocrif sant<br />
Calendele lui lanuarie; si de aci slovenescul Coriadnic,<br />
pe care l'am adoptat si not ca titlul acestui apocrif.<br />
Textul cel mai vechill roman se afla in manuscriptul<br />
nostru de pe la 17502) unde are titlul de Trepelnic,<br />
ceea ce e destul de ciudat, did ,Trepelnic' insemneaza<br />
cu totul alt-ceva. In manuscriptul de la 1799<br />
avem al doilea text al acestui apocrif 3) Aci formeaza<br />
un text deosebit, ce nu sta in legatura cu nici un text<br />
precedent sau posterior ; pecand in calendar, unde a<br />
intrat de timpuriu s'a contopit. cu Prognosticon. Noi<br />
comunicam aci un esemplu dupa textul cel mai vechiu.<br />
Dumineca de va fi nasterea lui Hs. lama va fi<br />
indoita si ploioasa ; toamna vanturoasa, pre vremea<br />
sacerisului vremi buna ; sarpilor peirea si oilor poarne<br />
multe, mieri multa ; inblatitorilor putin grau ; dohi-<br />
toacelor §i<br />
faralor inmu4ire ; jar oamenilor peire.`<br />
Mai desvoltata este recenziunea din Calendar, care<br />
se afla sub luna lui Decembrie ; aci s'au mai adaugat<br />
Inca cate-va prevestiri din intamplarile acelei zile<br />
D. e :<br />
,In ziva Nasterii de va straluci soarele bine, cu nadejde<br />
sa asteMi an bun. A doa zi dupa nastere de<br />
va fi ploae, galceava si sfada intre cel duhovnicesti<br />
1) Apocalypses. prolegomena pag. XIII XIV.<br />
2) fol. 39-b-41-a.<br />
s) pag. 124-127.
516<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
va fi. A patra zi de va straluci soarele, cu moarte<br />
ingrozeste pe cel tineri.' etc.<br />
Alte prevestiri mai sant dupd starea vremil in cursul<br />
nopt,ii. Asa :<br />
La Nastere, noaptea de va bate vant, insemneazd<br />
moarte boearilor celor marl. A doao noapte de va fi<br />
vant, viile sd vor strica. A treea noapte de va bate<br />
vant, la oare-care Crain moartea va veni<br />
A unsprezecelea noapte de va fi vant, bag i pricini,<br />
de la talharl ucideri.'<br />
Texte slavone s'au publicat atat de Tihonravov 7)<br />
cat si de Novacovicl2) si de Rybnikoff; cel mai vechiu<br />
text de la 1390 e pomenit de Safarik4).<br />
In genere se bucur, aceste zile de o reputaliune<br />
foarte mare, in ceea ce priveste puterea for simbolica.<br />
De aci gi toate obiceiurile i vrdjiile cunoscute sub<br />
numele de Vergelulc studiat de S. Fl. Marian5); si acele<br />
ale fetelor ce contd. ursitul, adunate si publicate<br />
de Geanoglu Lesviodax sub numele de ,Filosofia<br />
babelor Bucuresti 1847. P. Cassel a adunat Si a stu-<br />
diat pe o scars, intinsd obiceiurile gi<br />
credin1ele ce se<br />
leagd. de puterea simbolicd acestor zile 9. Gorres pomeneste<br />
asemenea un coliadnic german 7).<br />
7) Panflatniki 1I pag. 377-381.<br />
2) Primeri pag. 519-520<br />
8) Pesni IV pag. 243-244.<br />
4) loc. cit. pag. 221<br />
5) Albina Carpatilor III. pag. 119 ur. 133 ur. 146 ur. 164 ur.<br />
3) P. Cassel. Weihnachten. Berlin I. pag. 264 294 §i notele<br />
respective p. CXIVCXX.<br />
7) Deutsche Volksbiieher pag. 56 urm.
TREPETNIC 517<br />
Trepetnic<br />
Unu din apocrifele cele mai raspandite, este acela<br />
menit a spune omulul viitorul, dupa bataile<br />
membrilor trupului sau. La nol a venit aceasta carte,<br />
ca mai toate cele alte, prin mijlocirea Slavilor, de unde<br />
i§i a adus §i numele pomenit deja de Radu Greceanu<br />
in pasagiul din Margarit citat mai sus.<br />
Acest Trepetnic esista la mai toate popoarele orientale,<br />
§i noT am comparat Trepetnicul nostru cu unu<br />
turcesc 9. Mai aproape insa este derivatiunea din literatura<br />
slavicd.<br />
In literatura greceasca gasim o carte analogd a lul<br />
Melampus 2) dar este mai desvoltata decht Trepetnicul<br />
nostru.<br />
Vesselovsky in critica acelul articol al nostru 3) ne<br />
a atras atentiunea asupra unel alte recenziuni grece§ti,<br />
care se apropie mai mult de textele noastre. Traduceri<br />
i prelucrari slavice se gasesc la Novacovici 4)<br />
si in manuscriptul slavon din sec. XIV descris,de a-<br />
fari k 2).<br />
In literatura romans este Trepetnicul, una din cele<br />
mai raspandite cart'. Textul cel mai vechiu se afla in<br />
.editiunea ce s'a facut la 1743°) Nu mult dupa aceea re-<br />
Zeitschrift fur romanische Philologie ed. Groeber vol. IV pag.<br />
65 70.<br />
2) Liber de palpitationibus, publicat de Franzius: Scriptores<br />
physiognomiae veteres Aldenburg 1780 pag. 449 urm.<br />
3) Archie far slavische Philologie. V. p. 469-470.<br />
4) Primeri pag. 528 529.<br />
-2 loc. cit. pag. 220-223.<br />
8) Iarcu. Bibliografia pag. 11.
518 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANX<br />
gasim trepetnicul in mai toate 'Sbornicele noastre<br />
din secolul trecut, ma in eel de la 1779 9 apoi in<br />
cel de la 1784 2) Tot ma it coprinde §i sbornicul AcademieT<br />
de la 17993) §i ca sa ispravim cu manuscriptele,<br />
se mai afla intr'unu al Bibliotecei Centrale din Bucuresti<br />
de la 1823 4) Afara de acea s'a tiparit, atat ca o<br />
carticica deosebita in Sibiu, (Iasi?) Bucuresti §i Craiova<br />
cat si impreund cu Calendarul pe 140 de anT,<br />
fdeand ast-fel parte din Calendarul nostru. Asa s'a<br />
tiparit la 1850, 1860, 1863, 1869 etc. Editia din Bucuresti<br />
din 1879 se nume,$te singurd a doua-zeci ysi<br />
doua tiparire.'<br />
Iata acum un esemplu dupa manuscriptul notru<br />
de la 1784:<br />
Vdrful capului di sa. va cldti, dobandl vii aye, sau<br />
cu vrere lui Dumnezau, un cucon foarte intalept vii<br />
dobandi.<br />
,Inchiitura capului di sä va cla.ti, nite streini it<br />
vor aduce dobanda.<br />
Pam' capului di sa va clad, in oaste vii mergi §i<br />
Tar to vii intoarce sandtos.<br />
,Tampla capului din a stanga di M. va clad, in veseliea<br />
vii mergi.<br />
.Tampla capului din a dreapta di sh. va clh.ti, judechtor<br />
di oameni vei esi. etc. si asa mai departe, toate<br />
incheeturele trupului. Aceste diferite texte qi recenziuni<br />
nu sant in fond de cat variante putin diferite u-<br />
1) fol.<br />
8) fol. 134-a 139-a.<br />
8) pag. 10-18<br />
4) pag. 43 urm.
ZODIILE 519<br />
nuia si acelueasi prototip comun. Nu este locul aci de<br />
a urmari Trepetnicul in literatura universals. Numal<br />
atata observam, ca se bucura pans in ziva de astazi<br />
de o mare reputatiune , mai cu seamy la popoarele<br />
orientale si la Arabi, earl atribue uu ast-fel de Trepetnic<br />
Iui Abu Abdallah GIafer el -Sadie mort la 765<br />
in Medina1).<br />
Zodiile<br />
Aceasta parte a Calendarului, in care se tacteaza<br />
mai intaia despre cele 7 planete si apot despre cele<br />
12 zocliT, are de stop de a arata inraurirea acestora<br />
asupra soartet omenesti, daca s'a nascut omul sub sta.panirea<br />
cutarei sau cutarei planete si cutarei sau cutarei<br />
zodie.<br />
Indata ce Astrologia a ajuns domnitoare in evul mediu,<br />
se intelege de sinesi ca aceasta credinta a prins<br />
radacini profunde in inima popoarelor, si pans astazi<br />
se mantine neclintita credinta in legatura tainica ce esista<br />
intre om si stea. NoT o cunoastem din ,Alexandria<<br />
si din "Miorita.<br />
Zodiile noastre corespund ast-fel Xoroscoapelorc<br />
occiden tale cu ,nativitatile " lor, sau ,Rojdanicului<br />
slavon.<br />
Daca nu gresim atunci este textul din sbornicul nostru<br />
de pe la 1750, textul cel mai vechiu roman. In eel de<br />
la 1799 se repeta putin schimbat. Mai mult schimbat<br />
') Wuestenfeld, Geschichte der arabischen Aerzte. Goettingen<br />
1840 p. 12 No. 42 .7i d'Herbelot. Bibliutheque orientale s. v.<br />
Sikir.
520 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
este apoi in ,Calendar" §i mai transformat in Trepetnicul<br />
cel mare, de la 1879 ; cu totul preschimbat<br />
in: ,Zodiile §i cele 7 Planete,ce face ursita omuldf Bucure§tI<br />
1882. Afars de aceea a mai aparut in Ramnicul<br />
Va lcel la 1879: Pasha lia &as in muntil Gement'<br />
la anu11809 de Zaharia Olteni0, data in tipar<br />
de Ioan Verbuncescu` care nu este alt-ceva de cat<br />
,Zodiile" la care s'a mai adaus §i leacuri la boll, dupa<br />
diferite huff. De observat insa este cs in manuscriptele<br />
nu se afla decat prevestirile dupa zodiile, pe cand ,Trepetnicul'<br />
n'are din contra de cat cele dupd. planetele.<br />
Din horoscopul dupa starea planetelor dam aci un<br />
esemplu scos din Calendar :<br />
Planeta 1. Saturnus.<br />
)Cu zodiea TapuluI §i a VarsatoriuluT de apa. Cine<br />
ea' nasc intru!acTasta Planeta, sant mancitorI, vicleani,<br />
lacoml, ganditori, malcomii, Tubitori de avutie, manio§T,<br />
neinbitori de mueri, saracaclosi, scumpl, foarte<br />
pazitori de tend, face pre om smolit, darz Si betiv,<br />
cautatura luT tot la pamant cauta, i Planeta acTasta<br />
Taste din pamant. Dimocrat zice : ca. aceasta Planeta<br />
face pre om scump Nasul lat §i cdrnnos, in<br />
genunche tare, in pantece slab, lesne sa bolnavese .<br />
Din ,Zodiile insu§i propriu zise,comunicam aci un<br />
esemplu dupa recenziunea cea mai veche, adica din<br />
manuscriptul de pe la 1750.<br />
Luna luT Saptevri,<br />
a Caprii zodie<br />
,De va na§te fecior, va fi cinstit, §i cand va fi de
ZODIILE 521<br />
un an si de dot si de dogzecI, va boli rau si de nu va<br />
muri, noroc va avea la of si la tot dobitocul, si o vita<br />
i va schiopa, si va fi umblatoriu in cale, vorovitoriu cu<br />
oamerif si va fi grijitoria, si in luna ce s'au nascut sa<br />
nu manance came de capra, si cand va tuna sa nu<br />
marga supt copacI, ca va peri . . . etc. . . Liacul la<br />
boala ii este, trei graunte de dafinu si unt de lemnu<br />
si tamae alba sa le amestice la un loc si sa sä unga<br />
pe tot trupul, ea sa va vindeca; si sa praztuffasca nastire<br />
Precistei, ca i va fi intr' agiutor.<br />
De va nastifata, va fi lungareata in ohraz. Cand va<br />
fi de trig am va boli rau . . . si noapte sa nu umble<br />
pe lumina de hula, ca sa va speria; si da la doi-sprazece<br />
ant inainte sä nu manance pesti Vinere, nici sa<br />
lucreaza nemica, nici sa manance de doa orr, ca de o<br />
manca o vor dure-o vinile si °chit si capul . . . . si<br />
liacul la bola if este: floare de trandafir si eadacina<br />
de bujor si tamae alba, sa be mestece la un loc si sa<br />
le pisaze si sä sa unga pre trup, ca sa va vindeca si<br />
sa praznuiasca nastire Precistil, ca-i va sta inteagIutoriu.'<br />
Ne ajung aceste esemple pentru a caracteriza acest<br />
,Rojdanic( destul de inradacinat in credintele poporula<br />
Prototipul slavon se afla in acelasi manuscript din<br />
sec. XIV descris de afarik; un mic extract a publicat<br />
Novacovid Aceasta credinta in influenta stelelor asupra<br />
ursiteI omului, stain straits/ legatura cu vechia<br />
astrolatrie, a carer Ifagb.n este Chaldeea si Babilonia,<br />
') loc. cit. pag. 519
522 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
unde a capatat o desvoltare sistematica. De aci s'a 1d.tit<br />
peste lumea intreagA, a dat nWere la Astrologia,<br />
i Zodiarul" nostru nu este, decal un mic vlastar din<br />
acel trunchiu uria,, sub a cArui umbra s'au adapostit<br />
mai toate popoarele in curs de atate secole.<br />
Biserica nu tolera insa aceste credinte §i pedepsea<br />
pe toti ce credeau in zodii, sau ,vrajeau in stele.'<br />
Ada in cap. 65 a Pravilel marelul Vasilie 1) 0 in :<br />
Theologia sf-Olor pArin(i 2).<br />
Cu aceasta, am terminat descrierea repeda a cartilor<br />
apocrife, ce compun Calendarnl pe 140 de anI.<br />
Dar gall de aceasta." mai esista §i alte ctuli §i carticele<br />
de felul acestora, cu cari ne vom ocupa acuma.<br />
In treacat amintim aci despre Intampinarile" puse<br />
pe n Ind ex," dar pe carT nu 'Tam putut gasi pans, acum,<br />
formand o carte sau o carticica speciala in literatura<br />
romana. ToatA lumea insa §tie, cat de respandita este<br />
credinta in importania simbolica a oamenilor §i lucrurilor,<br />
pe cari 'T intalnim cel d'antAi cand esim la cale.<br />
A§a d. e: este semn ran dacA intalnim un popa, din<br />
contra e semn bun, daca. intalnim pe un tigan ; la aceasta<br />
credinta face alusiune Iacov Mitropolitul MoldoveT<br />
in cartulia sa din 1767 9.<br />
Dar precum am spus n'avem decat alusiunT despre<br />
credintele ce trAesc in popor, Si credintele, ca atarI es<br />
din cadrul cercetarilor noastre.<br />
1) apte taine tipiirite in Tag! 1645. §i Indreptarea legit de la<br />
1652, retipilrite in Chrestom. rom. I. p. 115-116 0<br />
pag. 159.<br />
2) Indreptarea legit 1652 cap. 29 pag. 746-747.<br />
3) Lambrior. Carte de citire. Ia§i 1882, pag.199.
ROATA LIJI SOLOMON 523<br />
CARTI DE NOROC<br />
Pe langa prevestirile ce se deduc din fenomenele<br />
naturel, mai poseddm in literatura populard si<br />
alte cartl menite a spune omului norocul sau, duprt<br />
alte intampldri sad combinatjuni, asa :<br />
Roata lui Solomon<br />
,Aceasta rotita are intru sine 80 de nume sfinte<br />
ale lui Domnului nostru Is. Hs. si ale proorocilor si<br />
ale tutulor sfintilorsi a invdlatorilor a sfintei biserici aT<br />
noastre, si sant la toate, stihurile scoase; i vrand sa<br />
arunci, ce veT gandi, asa incetisor cu un graunte de<br />
grdu curat, si<br />
pa care cap va cadea dintr'acestea, acolo<br />
sa." cauV i vaadeveri on spre bine, on spre rau.<br />
Aceasta Roata se afla scrisa pe pag. 70 din manuscriptul<br />
de la 1799, dupd care urmeazd numai un fel de<br />
rotila, fait stihurile pomenite in text; se vede ca aceasta<br />
rotita, a rdmas necomplecta. Noi am numit'o<br />
roata lui Solomon, dupa analogia unei alte cArti publicate<br />
la 1839, intitulata ,Carte ghicitoare a imparatului<br />
SolomonlY Aceasta carte, tradusa dupa una<br />
ruseascd tiparita la Moscva 1832, nu este alt-ceva<br />
decat asemenea o roatcl a lui Soolmon. La inceputul<br />
eT, se afld o foae cu o roata insemnata cu<br />
numere de la 1-100 si la fie-care numar corespunde<br />
un raspuns din interiorul cartel. Dintre aceste numere<br />
') Carte Ghicitoare a impAratului Solomon. Traduart i tip trite<br />
de acela, a cArula nume g,i porecle alcatnesc sums de 28 qi 29.<br />
Bucurelti 1839.
524<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong>. ROMANX<br />
No. 1-55 raspunde prin zisa unui proroc, iar restul<br />
de la No'. 56 100 este un raspuns esprimat printr'o<br />
fraza, care indeamna sau opreste de la intreprinderea<br />
sa, pe acela care pune intreharea. d. e :<br />
No. 3. Omule, vrajmasi ai tu, pazeste-te de dansil.<br />
Pentru aceia prorocul a zis : izbaveste-ma de la vrajmasi<br />
si de la eel ce sa scoala asupra mea ; asa si tu<br />
omule, graeste Domnulul Dumnezauldi tau si te va<br />
izbavi pe tine Dumnezeu.<br />
No. 9. Crede in Dumnezeul tau cu toata inima ta,<br />
si asa te va izbavi din necazurile tale, de aceia prorocul<br />
zice : auzi Doamne rugaciunea mea. Asa si tu<br />
omule vei dobandi cela ce doresti.<br />
No. 66. Nu te indoi, ci roaga pe Domnul D-zeul tau<br />
si el va inplini toata dorinta ta.<br />
No. 75. Sa apropie omule nadejdea ta, si bine va<br />
fl tie.<br />
No. 98. Osteneala fara folos vei avea tu omule.<br />
No. 100. Fara indoiala incepT de la D-zed, ajutor<br />
vei vedea dupa cererea ta, si la ceTa ce tu ti -al rugat.<br />
0 carte cam analoaga a publicat A. G. Lesviodax la<br />
1854 intitulata : Roatele noroculuT.'<br />
Tot sub acelasi titlu mai pomenim aci si un fragment<br />
destul de mare, din sbornicul nostru de la 1779,<br />
caruia TT lipseste foaia intaia. Despre caracterul acestuT<br />
text care coprinde 56 de raspunsurT (1-14 lipseste)<br />
nu incape nici o indoiala, ca este o carte de<br />
yhicire, dupe o roatd, pe care erau insemnate cel putin<br />
56 de numere, analog cu cele citate maT sus. Comunica'm<br />
aci cate-va esemple, dupa acest manuscript.<br />
,No. 16. Filip apostol zice : omule, ce al gandit, sa
ROATA LUI SOLOMON 525<br />
te la§I de acel lucru, 614 va fi flu, 0 departe i in<br />
cafe nu mergi, cg nu-tl va fi bine §i ye' avea nevol §i<br />
greg.<br />
No. 17.1liea prorocu zice : omule, de ce te spariI,<br />
nu te teme, ca te va scoate D-zeu de la oamenii cel<br />
raT, numaT pre D-zeta sa -ti puT toatg nadejdea ta.<br />
,No, 37. Arhanghel Mihail zice : omule, fere0i-te de<br />
rau, §i ce al gandit A, fad mai a0eapta, ca. rau 'IV<br />
spune.<br />
No. 56. Sfantul proroc zice : omule, ce ye! sg facT<br />
te lasi, cg mult rau vel petrece."<br />
Ne ajung aceste putine esemple, pentru a demonstra<br />
inrudirea cea stransg, ce esista intre acest manuscript<br />
§i ,Cartea de ghicire a impgratului Solomon."<br />
Rybnikoff a publicat 1) un text cam analog rusesc,<br />
sub titlul de prezicerT."<br />
Un alt esemplu de oracol se afla in acela.§I manuscript<br />
intitulat ;<br />
Aratare pentru lucrurile ce va gandi omul A, faca §i<br />
va cere de la Dumnezeu cu toatd inima, prin aruncare<br />
a tril oasi, pre care set cuprind acesti numiri : 6, 5, 4,<br />
3, 2, 1, c ori cine va vre sd caute pentru off ce pricing,<br />
sg.V. fad. cruce §i sä facd trel metani!, gandind<br />
in gandul sdu ce va pofti". Precum se vede, un fel de<br />
oracul prin soil.<br />
Raspunsurile sant aranjate aci dupg combinarea celor<br />
3 numere de pe cele trel ,oasi" ap. d. e.<br />
,6. 6. 6. Au merst stelile, Tara .soarile s'ag intunecat<br />
0 pe urma s'ag fg.cut lumina 0 sanin. Zice im-<br />
1) Pesni vol. IV pag. 248-250.
526<br />
LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
paratul si proorocul David : mantueste-ma doamne de<br />
omul viclian. Asijdire si tu omule, te va izbavi Dumnezeti<br />
de tot raul si va fi bine tie, ca bun lucru esti gandul<br />
tali,"<br />
)6. 6. 2. Intinde-ti mana to spre Araci si te roaga lui<br />
Dumnezeil cu dreptate. Zice impkratul David : bucurati-va<br />
in Domnul. Asijdire si tu omule te vii bucura<br />
de ce gandesti.'<br />
,<br />
6. 5. 1. Acest lucru poti sä-la scoti la tale numai<br />
cu ostiniala multa, ce te roaga lui Dumnezeil cu dreptate<br />
si cu lauda, a, vii avea ceea ce gandesti, si 'ti va<br />
fi tie bine si bucuria cu bun lucru esti.'<br />
Un oracol obicinuit la toate popoarele, cari ail<br />
vre-o carte, pe cari o in mai presus de toate cele-lalte<br />
este, de a deschide acea carte pe neastepteptate, si<br />
pasagiul acela, pe care cad ochil mai intaig, acela este<br />
raspunsul la gandul cu care s'a deschis cartea. La<br />
Grecil era Homer, la Romanii, Virgiliti, la popoarele<br />
crestine Biblia, cartea, care se deschide si care tine locul<br />
oracolului," ' 1)<br />
Dar pe Tanga deschiderea simply cu mana, se mai<br />
deschide acea carte cu o saki sail cuun ac, §i uncle nimerea<br />
sula, acolo era si raspunsul.<br />
Noi posedam in biblioteca noastra o mica carticica<br />
fara locul si anul de tipar, dar dupa caracterul literelor<br />
desigur din secolul trecut, facuta intr'un mod foarte<br />
9 v. P. Cassel loc. cit. pag. 274; Wuttke, Deutscher Volksaberglaube<br />
ed. 2-a Berlin 1869 p. 127 § 349.
OGLINDA NOROCULIA 527<br />
dibace. Este o carticica mica in 64° intitulata. ,A norocului<br />
si a nenorocului Oglinda pentru rasfatul iubitorilor<br />
de petrecanie, talmacita dupa limbafranfozeased<br />
tiparita acuma..<br />
Acest pretins original francez, este desigur un original<br />
fictiv ; cad aceasta carticica e conceputti si facuta<br />
de un mester in limba romana. Introducerea rimata ne<br />
spune scopul acestei cartieele :<br />
,<br />
Asteptand norocul<br />
in toate zilele,<br />
el vine ca racul<br />
dea indaratile.<br />
lara, nenorocul<br />
se culea si scoala<br />
Cu not in tot ceasul,<br />
o rujina goala.<br />
Vremea rea aduce<br />
prea multe cu sine<br />
greut'at,i necazuri<br />
de partea de bine.<br />
Singura nadejdea<br />
'V mat (la picioare<br />
ca sa mai ispitesti<br />
cale viitoare.<br />
Asa dar desehideti<br />
cu putere mica,<br />
aceasta de noroc<br />
cruda carticica.<br />
SA vede11 ce noroc<br />
va fagadueaste,
528 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
dupa intamplare<br />
ce noroc gacea§te ?<br />
Derhideci cu sula<br />
sag meicar cu acul<br />
unde va nimeri<br />
ca peatecul sacul.<br />
Acolo se cetifi<br />
slova carea vine<br />
i vet va arcita<br />
un rciu sag un Line.'<br />
Raspunsurile ce urmeaza, sant aranjate dupa alfabet,<br />
ast-fel ca fie-care pagina coprinde tote raspunsurile<br />
ce incep cu acee4 liter& si toate randurile de pe aceea§1<br />
psgina, stau in legatura intre dawele. d. e. :<br />
%allele purta<br />
Zamislirea ta.<br />
Zodiea purtand<br />
Zisuli au ursand :<br />
Zestri marl bogate<br />
Zile 'ndelungate.<br />
Zamislirea buns<br />
Zilelor cununa,<br />
Zic ursitorile :<br />
Zile ca florile,<br />
Zic sa 11 infloreasca<br />
Zestrile sa '1 creasca.<br />
Zana zice.<br />
Ne ajunge acest esemplu §i trecem la : Vechiul f:'<br />
noul pentru tot deauna ghicitor dupa Martin Zadeca
B1LF.TE DE PLAC NT,I. 529<br />
taitnacit de acela, a earth' nume si porecle alcatueste<br />
urmatoarele numere; (811) (5b5) (349)! ztiparit in orasul<br />
lumilc la 1836. 0 carte foarte voluminottsa, tradusa<br />
dupa una ruseasca, tiparita la Moscva 1805.<br />
Apoi pomenim, Ghicire prin lucrare filosofica si astro-<br />
1°0(4 tradusa de A. G L (esviodax) Bucuresti 1861,<br />
dupa literile alfabetului, socotite ca numere, impreuna<br />
cu deslegari depre tablite cu 20 numere. Mai<br />
este apoi: Ghicirea cu cartile tradusa din limba ruseasca<br />
de 28-29.` Bucuresci 1842.<br />
Alta carte este: Oracolul modern, sail Cartea viitomini,<br />
care spune fie-caruia ce i se va intampla.' Buc.<br />
1876, mai mult sail mai puOnidentica cu urmatoarea:<br />
zCartea Norocului sau guraviitorului. Carte ce spune<br />
fie-caruia ce are sa i se intample. "Bucur. 1878, care<br />
coprinde 90 de intrebari, si la fie-care intrebare sant<br />
cate 15 raspunsuri. Atat aceasta carte, cat si ,Ghicitorul<br />
secsului frumos satt Norocul in Casa. (Bucuresti<br />
1870" sant traduceri dupti originate franceze ; si aci<br />
aranjarea este mai aceeasi ca in cartea precedents.<br />
Alai pomenim in sfarsit un oracol, care, sta in stransa<br />
legatura cu obiceiurile de anu nott, si adica'. : Biletele<br />
de pleteinta, in cars se invaleste placinta de anu nott,<br />
si dups mancare se tae hartia aceea. in biletele din cars<br />
se compune, si fie-care trage cite un bilet, pe care se<br />
alla scris un fel de oracol pentru noul an ce incepe,<br />
sate o caraterisare ironies , ce se aplica aceluia<br />
ce trage biletul. Aceste bilete se schimba din an in an,<br />
ba chiar in acelasi an circuia diferite texte. Pe Tanga<br />
unele bilete stereotipe, mai coprinde si alte deosebite;<br />
on cine stie sa rimeze satt crede ca stie sa rimeze, ga-<br />
Gaster. lit, pop. Born. 34
530 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROM/Ni<br />
se§te aci locul cel nimerit de publicare, cad. fie-care<br />
bilet catd sä fie rimat; cel mai scull este de 2 randurt<br />
Dam aci cate-va esemple dupd. biletele din anul acesta :<br />
.Fericirea i #T va face partea sa pe viitor<br />
De te vel Lisa de lene §i vei fi mai muncitor.c<br />
,Anul nou sä-ii dea tie<br />
Noroc mull §i bucurie."<br />
,Ai sufletul de geanabet,<br />
E§tI inbracat ca un ciapcdn<br />
i aT pretentil get beget<br />
SA te fdleff ca esti Roman'<br />
,Cand te tii de stiracie<br />
Lasa-te de fudulie.<br />
,Tar prostul cel mai prost<br />
E cel ce are rost<br />
Cand spune la prostil,<br />
.$i la gogomanil.<br />
,Unde te dud si unde te 'ntorci,<br />
Toate pungile le storci.`<br />
,Amite sad amid., in anul viitor<br />
Pe capu -t,T fericirea se va opri din sbor.`<br />
,Ai de soat,..1 calicia<br />
i de mireasd prostia"<br />
,CI<br />
te-i insura Mete, soata stapan'o se-ci: fie.<br />
Flind-ca zestre mare cautf, 'far nu o bung. sotie.`<br />
,De veT sä fi prea fericit<br />
Nu fi atat de cumplit;<br />
FA bine celor ce'n lipsa sant,<br />
Caci tine ajutd nenorocirea<br />
Ca§tiga'n ceruri fericirea<br />
ySi nemurirea jos pe pamant.
FIZIOGMIE 53i<br />
Afard de acestea maT pomenim Curioznica si inscurta<br />
aratare celor ce Tubescu a cerca vrednice invataturi<br />
din Fiziognomie, talmacita dupe limba nemteasea<br />
in cea ruseasca, cum si pe limba aciasta moldoveneasca<br />
de popa MihaT Strilbetchi Exult din Illitropolia IasialuT<br />
1785 .<br />
Aceasta carte sat asemenea in legatura cu cartile de<br />
oracol, sus analizate. Dar are de stop de a cunoaste<br />
firea omeneascd , nu dupa intamplari esterne, ci chiar<br />
duprt forma ce au incheeturile si membrele trupului.<br />
NumaT un esemplu care desluseste coprinsul acesteT<br />
cartT :<br />
,Pentru metoposcopie sau liniile ce sant pe frunte<br />
1) Cuvanta metoposcopie Taste asezata din cuvintele<br />
male grecesti metopon(loba) sau frunte si (scopia)<br />
socotintA si insemneaza fruntea, Vnerea mintiT, osebita<br />
gdsindu-sa leniile pe frunte.<br />
2) Obicinuite santa leniT pe frunte, patru lungT de<br />
la tampla cea dintal papa la tampla stanga, si treT<br />
pe deasupra fieste caruia ochitt si intre spranceane,<br />
sauna pe deasupra nasuluT.<br />
3) Cea deasupra si lunga lenie a luT Jupitera ; al<br />
treilea lenie, care Taste obicinuita tocma la mijlocula<br />
fruntil, Taste a luT Mars' etc. si asa maT departe pentru<br />
nele alte 4 planete.<br />
5) De vor ft aceaste lenii 'lune dreapte, nerupte, nici<br />
piscate, nici smintite cu vre-o pleama, sau cu negela ;<br />
insemneaza eale plecatti la ceale urmatoare lucrurT,<br />
si norocirT la oameni ca acestie si la lucrurile lora.<br />
12) Luna : arata calatorie pe apa si pe uscatt, indemnare,<br />
toemiala cu vino;<br />
si cu Beare, soli, ohotnicl,
32 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPUt.A<strong>RA</strong> ROMANI<br />
gazde, oameni prosti, vestitori si mueri, asijderea si<br />
vaduvec etc. Ast-fel, se- descrie caracterul omului<br />
in cele 42 de capitole, care sant impartite apol in paragrafe<br />
deosebite, dupe fie-care semn ce se observe pe<br />
fie care meinbru.<br />
Asa avem deci in aceasta Fiziognomie" si 0 Hiromantie<br />
si o Frenologie si in fine toate acele cart): si<br />
carticele mantice, ce traesc si ca niste card deosebite.<br />
,Hiromandia sau ghicirea pe palma", s'a tradus dintr'o<br />
carte nemteasca din anul 1799 si tiparit la<br />
1836 ed. 2-a 1856. Fizionomie Mai contine apoi si<br />
esplicare anoitelor pe unghie, tiparite foarte des, afara<br />
de aceea, la un loc cu Trepetnicul. Apoi urmeaza in<br />
Fiziognomie insirarea semnelor ce se arata inaintea<br />
mortii si dada bolnavul se va vindeca sau nu. Acest<br />
capitol face deja parte din doftorii unde vom reveni<br />
asupra lui.<br />
Carti de visuri<br />
Din anticitate Inca se considera visul, ce se arata omului<br />
in tacerea noptii, ca o proorocie tainica, prin<br />
care se vesteste omului ceea ce i se va intampla. Biblia<br />
deja coprinde mai multe visuri profetice. Valerius<br />
Maximus a cules o sums, de visuri, de la Greci si Latini.<br />
La Grecil s'au nascut de timpuriu talcuitori si prin urmare<br />
carti de visuri ". Artemidor a scris cea mai veche<br />
,carte de visuri" sub titlul de : Oneirocritice 0 care<br />
s'a tradus de nenumarate on in mai toate Iimhile Europei.<br />
care s'a prefacut si s'a preschimbat si a dat<br />
') ea. Reiff 2 yell. Leipzig 1806.
CART! DE VISCRI 533<br />
pastere direct sau indirect la cartile de visuri. raspandite<br />
prin toata Europa.<br />
Not trecem peste aceastil literatura si peste incerdi-<br />
rile multiple:ce s'au<br />
fticut de a esplica visurile in dife-<br />
ritele moduli filosofice, teosofice si mantice si ne mti -<br />
ginim la c6rtile de visuri romane.<br />
Lesviodax, care are pentru aceastA intreaga parte<br />
a literaturei populace, aceeasi valoare, ca Anton Pann<br />
pentru literatura estetica si etica, incepe si aci sirul<br />
cartilor romane, cad el traduce si publica cel d'antili<br />
Talcuirea visurilor" la 1836, care se repetd la L845.<br />
1847 cu chipuri etc. apoi mai mult sail mai putin schimbata,<br />
1853-18581866 etc. Talcuirea visurilor s'a tradus<br />
dupe o carte ruseasca tiparita la Moscova 1805.<br />
Alta carte de visuri este aceea atribuita lut : Aegidius<br />
calugarul, care s'a tradus din limba ,egipteanee<br />
§i s'a tipitrit in Galati la 1875.<br />
Thicuirea viselor" dupe Marie Anna Lenormand<br />
este titlul unet alte carte ed. 3-a Bucuresti 1876. La<br />
Craiova s'a tipiirit 1880 o carte de visuri si la 1880<br />
in Bucuresti: , cartea de vise perso-egipteana.' Cheia<br />
viselor` ce s'a publicat in Galati, compilata ,dupe 3<br />
autori francezi' de T. N. se deosibeste printr'aceea de<br />
toate cele alte carti de vise, cä s'a mai adaugat si numerele<br />
de loterie.<br />
Insfarsit mai pomenim, Carte de visuri cu un adaus<br />
de esplicarea Planetelor", sau ,Esplicatiuni asupra<br />
viselor traduse dupe mai multi autori". Bucuresci 1881<br />
La 1877 s'a mat publicat o carte de visuri aliiturea<br />
cu un Calendar intitulat ,Calendarul pentru esplicarea<br />
viselor' care Calendar mai tontine Pentru fisi
534 I.ITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANX<br />
ognomiec apoT ,Oroscopie" sau zodiile ,Trepetniculc<br />
§i zilele fericite §i nefericite. "<br />
Mai toate aceste carti de visuri sant aranjate in mod<br />
alfabetie. Iata aci cate-va esemple din aceste nulitatT<br />
fan tastice :<br />
Mai intaTu uncle din ,Talcuirea visurilor` de la<br />
1836 §i apoT din acel al lui Aegidius :tradus din limba<br />
egipteand.<br />
,Adunare de nunta de veT visa ca facT, insemneaza<br />
vre o zaticnire, sau ca veT pierde un bun §i adevdrat<br />
prietin.<br />
Albine zburand asupra-t,T de vei visa, insemneaza<br />
biruintA asupra vrajmatiluT.<br />
Anteriu de veT vedea in vis, insemneaza statornicia.<br />
mueril.<br />
Arnie de vei visa ca aT. insemneaza cinste.<br />
Busior. de vei visa ca rupi, arata. vre o prefacere.<br />
Capete doa de vei visa ca aT, te arata ca e§ti om<br />
cu bune purtdri.<br />
Coarne de te veivisa cdai, insemneazdindrazneala.<br />
Name/ pierzandu-1 de te veT visa, insemneaza pagubd.'<br />
etc.<br />
,Ac de veT visa di primWT present, insemneaza<br />
grija in afaceri de inima<br />
Albie visand : veT priimi o visita neplacutd.<br />
Albine vazand in vis insemneaza : afaceri bune.<br />
Anianet visand ca primeatt:<br />
cliromonie` etc.<br />
Cdrci de visuri manuserise n'am gtisit pand acuma.
DOFTORII<br />
Pe laugh' cautarea norocului mai interesa pe omul<br />
de a '§i" cauta seinatateu, fie ca vedea el cauza boalei<br />
in duhuri necurate, lie di considera neoranduiala in ames'eecul<br />
celor patru stihii funclamentale ca o cauza a<br />
b oalei, in on ce caz, cauta a se ttimadui prin puterile<br />
ainice lecuitoare, ce se aliy in natura.<br />
Nu este locul aci a face istoria medicinei populare<br />
si de a cauta ,materia medica" a poporului ;<br />
not ne marginm a constata ca, intoemai precum se aflat<br />
ast-fel de call' de doftorie la toate popoarele, tot<br />
ast-fel posedam si not o suma de manuscripte 0 call<br />
de doftorii populare.<br />
Textul eel mai vechit se OA intr'un Calendar manuscript<br />
din Biblioteca Centralt. din Bucuresft scris la<br />
1784 care e tradus din ruseyte. 1) Acest Calendar coprinde<br />
110 recepte, 18 doftorii de cal, 7 recepte de<br />
,Verniesuric ..0 alte de tot felul, adica de cleiuri, vutce,<br />
de purice, stupi .i pavlid sat povidla din visine.<br />
I) Manuscript No. 19.
536 Lll'EllATC<strong>RA</strong> PON:U<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Nol avem deci aci si doftoril si o carte de bucate. In<br />
treacat observam ca posedam nol o carte de bucate<br />
romans scrisa la 1749 din care dam estracte in<br />
,Chrestomatiac. Aproape contimporane cu acest calendar<br />
sant apol ,Doftoriile din sbornicul nostru<br />
din 1784, cari insa nu sant toate de o maul, ci unele<br />
mai vechi, altele mai no!.<br />
Al treilea manuscript este acel al d -lu! Ar. Densu-<br />
§ianu, din care am citat pans, acuma mai multe colinde<br />
§i care este de pe la inceputul secolulu! nostru.<br />
Manuscriptul Academie! de la 1 799 continel) asemenea<br />
o sums insemnata de doftoril.<br />
Aceste doftorii continute in manuscripte, sant in cea<br />
mai mare parte leacuri terapeutice si taumaturgice ;<br />
sant adesea §i. leacuri insOte de ceremoni! simbolice §i<br />
stay ast-fel in legatura cu descantecele §i cu literatura<br />
populara religioash. N umai una sag doua esemple spre<br />
caracterisare, scoase din manuscriptul acesta din urn-la,<br />
care este eel mai bogat in ast-fel de doftorii.<br />
De buba vanata..<br />
,Postav ro§ sa-larzi, sa-1 faci scrum, §i sa pul miere<br />
§i albu§i de ouh, §i le amesteca toate la un be §i pune<br />
la buba<br />
De durere de mijloc 2)<br />
,Sa cauti untura de §arpe galben si<br />
sa amesteci cu<br />
rachiti §i sa unga rachiul acela pe langa foc, pans de<br />
noon or!.<br />
1] pag. 51-69<br />
2) P. 59
DOFTORII 537<br />
De orhiciune.1)<br />
,Sa 's,1 raza unghiile acel bolnav si sa le pue, adica<br />
unghiile inteo lingurd, si cu tata de bia sa bage in ochi.<br />
De talnitura 2)<br />
Hier de gasit, sa.-1 arzi in foc si sh pui apa inteun<br />
vas si sa bagi herul arsd, si trei cdrbuni vii in apkneinceputa,<br />
si sd guste acel bolnav de trei ori, si sa se<br />
spele pe trup; si apa ce va mai ramanea, sk o lepede<br />
pe un drum, ca va trece.'<br />
De acea bubo.<br />
,Si sapi o burueand ce se chiama avrameasa si sa o<br />
pisazI,<br />
sisd o faca turta si sd o pue in doao sau trei randuri.<br />
Se mai Oa si doftorii ,pentru indracit', si ,pentru<br />
furl, ce-ti veT b.nui de &Ansa( etc.<br />
Se intelege ca mai sant si alte doftorii populare<br />
d. e :<br />
De durere de cap 3)<br />
,Frunza de pelin alb, sa-loparesti cu otat undezat(?)<br />
si leaga la cap.'<br />
Iar de tusk 4)<br />
,Gutui si zahar si piperd sa bea fiert eu vin<br />
1) P. 66<br />
2) ibid.<br />
3) pag. 60.<br />
4) pag. 59.<br />
cald.'
538<br />
LITF.<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
De tusa.<br />
,Radacina de cappna cu frunza, A. o fierbl cu vin<br />
intro ulcea noua, de o jumatate oca vin, i sa bea pe<br />
nemancate §i dimineaAa §i seara.c<br />
Ba ce e maT mult, intro doftoril se numara si intrebarea<br />
:<br />
Pentru bolnav, muri-va au trai -va? 9 la care se<br />
raspunde in modul urmatorTu:<br />
Sa mergi catre dansul §i sa zicT a§a : Doamne,<br />
Dumnezeul nostru! mers-al in Cana Ualiliea §i aT facut<br />
apa yin, §i minune aT aratat de bolnav cu Lazar ; arata<br />
§i acum cu acest rob, trai-va or)<br />
muri-va; §i<br />
socoteVI, de sAva intoarce spre dreapta va trai, Tar de<br />
de sa va intoarce spre stanga va muri.<br />
Alta pentru bolnav<br />
,Sa el putinel aluat, sa atingT pa trup pa la subtiorT<br />
§i pa inima pa la bolnav, apol sa.-1 aruncT la un caine<br />
§i de-1 va manca nu va muri, Tar de nu-1 va manca va<br />
muri.<br />
NoT am comunicat acest din urrna, mod de a cunoa§te,<br />
daca, bolnavul va trai sau va muri, find ca se<br />
regasWe in ,Fiziognomia tratata mai sus, cu singura<br />
deosebire ca in acesta se freaca fruntea bolnavulul,<br />
Tar nu subtioriT sau inima. Ast-fel avem acela0 prognostic,<br />
ajuns in literatura romana prin doua cai deosebite<br />
: unul prin traducerea unuT original german, prin<br />
intermediarrusesc, §i altul de sigur de provenienta slava<br />
de sud. Fara indoiala corespund Doftoriile` noastre<br />
maT mult sau maTputin Liecebnicilor( slavice, cari au
DOFTORII 539<br />
fost de timpuriu tradase in limba romana, impreuna<br />
cu cele alte parti apocrife ale sbornicelor slavone, cu<br />
cari se aflu mai tot de alma impreunate. Novacovici a<br />
publicat estracte din diferite liecebnice slavone. ')<br />
Ajungand la noT, tocmai aceasta parte a fost mai mull<br />
modificata, cad fie-care copist a mai adaugat rezultatele<br />
pretinselor esperiente ale cunoscuOlor si prietinilor sal,<br />
si de aci se esplica asemenea, diversitatea cea mare intre<br />
diferitele texte, simulOmea leacurilor recomandate<br />
pentru una si aceeasi boala.<br />
Interesant ar fi, de a strange toate aceste texte la un<br />
loc, a be studia intfun mod comparativ si a le reduce<br />
intru cat se poste, la prototipele slavone sau occidentale<br />
si in sfarsit la cele grecesti medicale, elite din<br />
scolile lui Hipocrat si Galen.<br />
Din manuscriptul nostru de in 1784 comunicam<br />
aci o singura doftorie, importanta printr'aceea, ca ne<br />
arata cum ca a intrat in pop or legenda despre<br />
somnul eel lung al lui Avemeleh, studiat de noT<br />
mai sus.<br />
Omul ce nu poati dormi. 2)<br />
,Sa scril intro caramida vechi,, de la biserica, de<br />
unde se inching. preotul, si si sera aceste cuvinte :<br />
Sfantul Dumnezau! cel ce aT dat somnul luT Adam<br />
in raT, fi<br />
lui Avemeileh la Parminon 70 ani, §i celor<br />
trel cuconl, ce au adormit 370 anT, fa somnu, doamni,<br />
si cu acestu omu. Si caramida sit o puT la capatai.`<br />
Dar noT mai poseda' m a Fara de manuscripte inca si edi-<br />
,) Primeri etc. pag. 504-510<br />
2) fol. 192-a-b.
510 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULARi ROMANA<br />
tiuni tiparite de doftorii, dintre cari cea mai veche<br />
este cea intitulata InvatAtura pentru multe mestesuguri,<br />
tradusa din leseste de catre Gavril Vinefehi si<br />
tiparita la 1806." Cat de mare pret s'a pus pe aceste<br />
,Invataturi" ne dovedeste faptul ca posedam not o<br />
copie manuscriptit ce s'a facut la 1816 dupci tipar.<br />
A doua editiune amplificata s'a facut la 1624. Aceste<br />
invt.taturi nu sant insa toate relative la boale, ci sant<br />
si invataturi de economia casnica, invataturI pentru<br />
boale la cai etc. si se apropie ast-fel oaresi-cum de<br />
caracterul compilatiunei din Calendarul manuscris de<br />
la 1784. Doftorii pentru om sant in special numerile<br />
45-93 edit,ia 1-a si No. 52-102 ed. 2-a; numerile<br />
precedente si cele ce le urmeaza sant, precum sa<br />
numesc in calendare, : curioznice aflari" privitoare<br />
la economia easel'.<br />
lath cite -va esemple :<br />
No. 4%. Pentru arsuri sau branca.<br />
SA Tai sapun si inima de radiehe, sa &eel locul eel<br />
bolnay.<br />
Sa iai sange de epure si rachiu, sa ungllocu cel<br />
bolnay.<br />
Mustar alb, pisat marunt cu lapte dulce, sa spell<br />
iocul aceea."<br />
,No. 48 Pentru durere de ochi.<br />
,Sa TaT de la spitarie zeama de helidoniea,adicaburueana<br />
randurelii si cu zeama aceea sa spell ochil.<br />
Chiaga de edu salu beT si cu zeama de Tilidonie,<br />
sä te ungi pa langa gatil.<br />
,Chiag de edil snit pui pa foal, si sa OA cu ochil<br />
sa te aburesti.
DOFTORII 541<br />
,Sapisezi ceapa, sa amestict cu miere, sa piei in odic.<br />
,Sa pisezi pelinti sa fact blastord si noaptea sa put<br />
la ochi.<br />
,Coaje de pepene galbenti, stela pisezi sa put la<br />
tample, si puind pa, o carpa sa put la ochi.c<br />
,54. Pentru durere de captt.<br />
Ruth cu untli de rozmarinti, sa tat si sa pisezi, sa<br />
amestesi cu otet, sa fact blastorli, sa put la capti.<br />
,Naramza sa tat ca talerul si sa pui cafea pisata pe<br />
deasupra, si sa fact tree blastori : 2 sa put la tample<br />
si una la frunte si vet vedea folosli.<br />
Oar negitsindit naramzti sa fact de gulie si cu cafea.<br />
,Albus de ou cu lapte de fti'meae si until de lemn,<br />
sa put la frunte.<br />
,Rumiianec adica musatelti de la spitarie, fierbi,<br />
sa oblojesti capul.4`<br />
Din spunerT pentru economia casnica mai dam si aci<br />
cate-va esemple, pentru caracterizarea lor.<br />
,105 Pentru vinu sa nu sa striae si de se va strica<br />
poate ca sa-16 dreaga.<br />
,Limpezeala vinului, candti vet vrea salli Iimpezest'',<br />
61 Tat o cinzeaca de otet de vinti si sa-1 arunct<br />
in butie si sh va limpezi vinultt.<br />
Sa Tat saoa de la calli asudata, ort patura de subt<br />
sa,<br />
numai sit fie asudata, Inca fiind calda sa o put pa<br />
vrana butiT, si sa va limpezi vinulti.<br />
149. Pentru oi sau vile marunte sa, nu le strice lupu.<br />
,Sa. Tat came de lupti, s'o mot in ape, si cu acea apa<br />
o data sau de doao on sa spelt vitele la gatti si la spinare.<br />
Acest sicret s'aa cercat de un filosof de la Daniea.'<br />
etc.
5i2 LITE<strong>RA</strong>TL'<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANA<br />
Tot de acelasi calibru, insd, diferit oared -cum in<br />
privinta doftorielor este cartea: Miter de casd, culese<br />
din mai multe carti. pentru folosul obstesc de un<br />
iubitor de binele omeniril, tipdrit la 1846." Precum<br />
zice insusi autorul:<br />
CA cele ce sant scrise aice, nu sant adunate duprin<br />
gura babelor -- de si ele o sd-si cunoascd multe<br />
buruedi de ale for ci sant culese si al6se duprin<br />
carti dohtoricesti, cunoscute de bune si cercate de mai<br />
multi pdtimasi cu toles.`<br />
Dohtoriile de aci sant asemenea si ,pentru lucruri<br />
din casa,' pentru vinuri," pentru cab" etc<br />
Doftoril de tot.felul s'au publicat in Septamanal)"<br />
a carer valoare stiintifica este aceeasi, ca a doftorielor<br />
cercetate pand acuma.<br />
,Medicina practica` a lui Dionisie Piru Tesalianul,<br />
tradusa romaneste de D. Cornea') confine in vol.<br />
II o suing, de retete si doftoril, cari se aseamand cu<br />
cele usitate pand azT de popor.<br />
In sfarsit mai pomenim : ,Calendarul descantecelor,<br />
coprinzand descantece pentru toate boalele interne,<br />
rani, umflaturi, bube, scrinteli; o mulOme de<br />
mijloace pentru economia casnica, relativ la boalele<br />
vitelor, la semanatufi etc. Buc. 18.82." Limba in care<br />
sant scrise doftoriile din acest calendar, este departe<br />
de a fi populara, si materia medics, este putin estetied.;<br />
si ast-fel pierde o parte din importanta ce au aceste<br />
card de medicind populara ; cad, afard. de im-<br />
1) Foaea sateascil editaed de C. Negrutti. Ial/ 1854.<br />
1849.<br />
!) lad
DOFTORI1 543<br />
portanfa lor, ca nkte &IT populare, ele mai sant importante<br />
Si prin mulfimea numirilor romane de plante<br />
ce confine.<br />
Pe scoarfa sbornicului nostru de la 1779 se afld<br />
in sfar§it fragmentul uneT doftoril, care se regase§te pufin<br />
schimbata in ,Dohtorul de casa.' de la 1846, §i<br />
cu aceasta doftorie, incheedm capitolul doftorielor.<br />
Reteta, sufleteascA<br />
SA mai addogam aci §i urmatoarea rated, randuita<br />
de dohtorul spiritual, thmaduitoare pentru toata<br />
patima sufleteasca.<br />
,Sh Ta phtima§ul de la spifaria Atotfiitorul : credinfa,<br />
rabdare, fried i nhdejde ,i sa be piseze pe toate<br />
acestea in pioa supunerif, sä le cearnd cu sita con-<br />
§tiinfei, sh le fiarba in vasul uitdrii, sa be mestice cu<br />
lingura chibzuirii, sa be strecoare prin panza rezonuluT,<br />
sa be soarba cu paharul mulfumirii.<br />
,Pe urma sa-0 Wearnh salteaoa virtufii cu cear-<br />
.ceaful moralulul, §i O. se acopere cu plapoma zmerethe,<br />
avand perina prevazului; §i dupa ce va scoate<br />
nhdu§ala raului prin nevoinfe, sa se teargh cu §ervetul<br />
linktiril, §i apob tä se imbrace cu hainele buneT<br />
viefuiri, §i va fi sanatos.'
CONCLUSIUNE BASME<br />
Precum se revarsa toate raurile intr'un ocean mare,<br />
care le inghite pe toate, §i se hrane§te din toate, a§a<br />
se revarsa §i toate raurile fantazieT populare intr'un<br />
singur ocean mare, in basmele, in earl se concentreaza<br />
tot ce am studiat pang. acuma; §i ast-tel formeaza basmele<br />
conclusiunea naturals, a acesteT card. Printr'acest<br />
mod de a vedea ne deosebim noT, de tot,1 scru-<br />
tatoriT moderni, earl salt ocupat cu cercetarea pro-<br />
funda a basmelor.<br />
Teoriile principale in privint,a originei basmelor, sant<br />
dou5,: una teoria mitologied reprezintata prin Grimm<br />
§i scoala lul, §i cea-Yalta teoria migrariunei reprezin-<br />
tata prin Benfey. Cel d'antgig<br />
vede in basmele, rema§i-<br />
tele mitologieT antice a fie-caruT popor §i ast-fel<br />
figurile din basme nu sant alt-ceva, decat zei travestiti,<br />
Si la urma urmelor fenomene personificate ale natura<br />
Din acest punct de vedere, sant basmele de o
BASME 545<br />
origine mull mai veche, decal crestinismul, asemanarea<br />
ce esista intre basmele diferitelor popoare, se<br />
esplica prin identitatea de idei mitologice, ce se admite<br />
de catre scoala mitologica la toate popoarele indo-ger-'<br />
manice; ceea-ce a ramas insa pans asta-zi nedovedit.<br />
Benfey esplica, din potriva, atat originea cats asemanarea<br />
basmelor intre dansele, prin migratiune; Caci<br />
sustine ca au venit din India in Europa abia pe la<br />
secolul al X al erei noastre, impreuna cu celealte carti<br />
populare, pomenite de not in partea antaia.<br />
Noi din parte-ne inclinarn spre teoria migratiunci,<br />
dovedita pans la evidenta, pentru o parte insemnata<br />
a literaturel populare moderne. Nu aduiitem insa terinenul<br />
pus de Benfey nits nu credem a at venit<br />
toate in forma de basme, ci not voim sa dovedim, ca o<br />
mare parte din basmele actuale, dacti nu cea mai mare<br />
parte, s' aft desvoltat din novele fi povestiri, pe cars poporul<br />
cu incetul le-a schimbat in basnze, inzestrand pe.<br />
eroii acelor povestiri, cu trasuri fantastice tai<br />
cu facul-<br />
iAti supranaturele luate, saa din credintele vechi, sail<br />
din cercurile literature apocrije §i romantice.<br />
Greutatea cea mai mare in cercetarea analitica. a<br />
basmelor contra, intru aceea, de a recunoaste patura<br />
mitologica, ce se presupune ca baza saa cel putin ca<br />
o cauza, principals a transformarii lor. Aci pacatueste<br />
scoala mitologica, care vede in toate numal mitologie;<br />
pe cand cercetarea istorica ne arata, ca cea mai mare<br />
parte din aceste elemente pretinse mitologice, §i prin<br />
urmare foarte vecki, sant din contra, de origine literard,<br />
§1 prin urmare relativ foarte nos.<br />
In cursul cercetarilor noastre, nu o data am<br />
(latter, lit. pop. Tom.<br />
85
546 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR/ ROMAN/<br />
atras atentiun ea asupra acestul punct, aratand des<br />
originea cutaruT basm, izvorul cutariT figurT sau element<br />
din basme §i credem de ajuns reamintirea acelor<br />
observatiuni, pentru a recunoaste originea literarei<br />
a unel same de elemente constitutive ale basmelor.<br />
De alts parte asemanarea cea mare §i une-orT identitatea<br />
co esistit Intre basmele tuturor popoarelor, ne<br />
dovede§te ea §i fondul acestor basme, departe de a fi<br />
din timpurile preistorice, mitologice, este din contra<br />
asemenea mult mai modern. Cad cu cat un element<br />
comun popoarelor indo-germane este me vechiu, cu<br />
atata mai mult s'a schimbat §i s'a modificat intr'un mod<br />
a§a de radical, In cat inrudirea sa la acele popoare a<br />
trebuit sit fie descoperitei in urma de cercetiirT profunde,<br />
cum ni-o aratA bunioarA limbistica. Abia dupit<br />
atatea secole de cercetAri, adeseorT curioase, asupra<br />
relatiunei limbelor intre dansele a reu§it Bopp in secolul<br />
nostru, s. dovedeasa, cA toate limbile Europe!<br />
stall in strAnsA legAturA cu unele limb! orientale, si<br />
cA toate sant fiicele uneia §i acelea0 limb! primitive.<br />
La basme din contra, intocmai caala povelsti, istorioars<br />
gi snoave, ne ajunge citirea for in diferite literaturT<br />
pentru a le recunoaste imediat, cu deosebirea numai,<br />
ca aci stint intr'o hainA romans, acolo intr'o hainftgermana,<br />
dincolo intr'una francezA Si a§a ma! departe.<br />
De sine§T decini se impune concluziunea, eft §i<br />
basmele in ,cea ce priveqte fondul for nu poate sa fie<br />
de cat din aceeafi epoct ca §i pove§tile, istorioarele si<br />
novelele, §i nicT de cum de o anticitate asa de mare,<br />
sau chiar dintr'o epoca mitica.<br />
Daca doiredim decT pentru unele basme originea no
BASME 547<br />
velistica a fondului lor, atunci se esplica §i asemanarea<br />
for la diferite popoare; cad, In acelasi mod precum au<br />
ajuns cele-l'alte pove§ti din put in gull §i din literatura<br />
in literature, tot in acelae mod qi mai fn aceeali<br />
vreme au venit §i acele pove§ti, care erau mai potrivite<br />
cu dispositiunea fantastica a poporului.<br />
De aceea se aseamana §i fondul basmelor, mime<br />
haina le deosibe§te. Aceasta haina Insa§T nu este altceva<br />
de cat o tesaturit compusa din diferite elemente<br />
literare, ce an venit din diferite pail, de au Inraurit<br />
asupra fantazie poporului. Limba de altA parte cu idiotismele<br />
qi cu particularit4le ei, savar$e§te apoi<br />
actul de asimilare.<br />
Cercetand basmele din acest punct de vedere, vedem,<br />
ca acea asemanare este o asemanare concentrica,<br />
adica luand de esemplu un basm roman, vedem<br />
ca se aseamana mai mult, cu acel al popoarelor Invecinate,<br />
cu cars sta poporul nostru Intr'un vecinic<br />
schimb mutual, §i ca acea asemanare scade cu gat<br />
mai mult, cu cat InaintAm la poporele mai departate.<br />
Noi ne marginim deci aci a (luta la unu sau la<br />
doua esemple din literatura noastra romans originea<br />
literard a fondului tor.<br />
Inainte Ins& de a intra in cercetarea basmelor sa<br />
aruncam o scurta privire asupra literature respective<br />
romane.<br />
Colectiunea cea mai veche de basme romane este<br />
aceea, pe care au publicat'o fratil Schott 1) In traduc-<br />
2) Arthur and Albert Schott: Walachische Maehrchen. Stuttgard<br />
and Tubingen 1845.
548 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI<br />
tiune germand. Culegatoril au insotit aceasta colectiune<br />
cu observAri mitologice, analoage cu acele ale<br />
scoalei Grimm.<br />
Cel d'antaid care a publicat un basm roman este<br />
N. ilinion, autorul romanuluT cultural, .CiocoiT veal<br />
§i nol.e Basmul sail intitulat , omul de piatra` s'a publicat<br />
in ,Tdranul Roman' redactat de I. Ionescu. Printeaceasta<br />
a dat impuls d-lui P. Ispirescu, vestituluT §i<br />
smeritulut nostru ,culegator tipografe de a publica in<br />
acela§i ziar 2 3 basme, editate apol ca o bro§urd<br />
deosebita Bucur. 1862. La 1872 apdru apoT vol. I din<br />
,Legende §i basmele Romani lor,` ale aceluia§i, §i la<br />
1876 Fasc. I-II al volumuluT al doilea. In sfar§it a publicat<br />
acuma la 1882 un volum respectabil de basme<br />
romane 1) format din basme editate §i de tot pe atata<br />
basme inedite.<br />
Sub influenta primeT bro§uri a d-lui Ispirescu a<br />
cules d. I. C. Fundescu o sums, de basme, impreund<br />
cu snoave §i ghicitort, i le-a publicat pentru prima<br />
oars, la 1867, editiunea a doua addogita s'a facut la<br />
1870 §i a treia la 1873. Teodor M. Arsenie a fAcut<br />
de asemenea o colectiune de ,basme sau istorii<br />
populare ' vol. I ed. a doua, Bucure§ti 1874 vol. II<br />
Turnu-MAgurele 1874. Mara de aceasta s'au mar publicat<br />
basme in calendare, prelucrate mar cu seams,<br />
de N. D. Popescu, ap. la 1874, 76, 77, 78, 80, §i un<br />
calendar deosebit la 1877. Cu o dibacie oare care a<br />
tradus L. Wolff mar multe basme germane in limba<br />
romans, ceea ce pomenim ad insa numai in treacat.<br />
9 V. Revista Ist. Arh. qi Filologie I, 1882 pag. 238-239.
BASME 549<br />
Basme moldovene in graiul cel mai plastic popular a<br />
cules si a publicat Creanga; nu mai putin poetice gf<br />
frumoase sant cele de I. Slavic! ; basmul Zina Zorilor<br />
este unul din cele mai frumos povestite basme romane.<br />
Basme au mai fost publicate in diferite ziare periodicee<br />
Afars de aceste basme prosaice mai avem in literatura<br />
romana si cate-va basme versificate gi adica :<br />
,Arghir gi<br />
Elena' un basm unguresc, versificat de I.<br />
Barac §i tiparit pentru antlia data la 1800 si de atuncea<br />
eel putin de 15 or!, daca nu mai mult, si a ajuns<br />
o adevaratl carte populara cilia si recital de<br />
popor. Originea ungureasca a acestui basm se afirma<br />
prin asertiunea lui Asboth 1) cum ca este unul din<br />
basmele cele mai populare din Ungaria.<br />
Al doilea basm este: ,Povestea povestelor( de Stamati,<br />
publicath, mai 1ntaiu deosebi Iasi 1843 si apoi<br />
cu titlul: ,Ciubar voda` in Musa romaneasca. 2)<br />
Insfarsit mai pomenim basmul : ,Fata fara trupc versificat<br />
de d. Ronetti Roman in poema sa Radu 8).<br />
Basmul insusi e luat din cartea lui Kunisch'), care a<br />
publicat intraducere germana, douit basme inedite romane,<br />
gra de a indica izvorul de unde le a luat. A-<br />
mandoua insa au reintrat in literatura romana, cAci<br />
-unul este ,Fata fara trupc ci cel -Fait ,Fata in gradina<br />
de aurisy a inspirat, d -lu! Eminescu poema sa ,Luceafarul'<br />
1) 0. Asboth in : Archly fur slay. Philol. vol. IV pag. 625 No. 1.<br />
1) C. Stamati, Musa romaneascA I. Iaqi 1863 pag. 72-143.<br />
-8) R. Roman: Radu. Bucur 1878 p. 23-27.<br />
4) R. Kunisch. Bukarest and Stambul Berlin 1861 p.194-203.<br />
3) Pag. 180 193.
550 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULAR' ROMAN"<br />
Intocmal precum am observat-o la cantecele populare,<br />
tot ma ar trebui culese §i aci toate variantele<br />
unuia qi aceldial basm, din aceste colectiunl.<br />
Iata acuma povestea ,Hotu Imparatul( din colectiunea<br />
d-ligIspirescu.1) Acest basm nu este alt-ceva de cat<br />
strIvechea poveste egipteana, comunicata de Herodot2)<br />
Lea in scurt povestea egipteana, , dupit Herodot<br />
,Rhampsinit puse de i se zidi o hazna imparateasca<br />
me§terul lass o peatra necimentatrt care se invartea<br />
in jurul el, §i spuse fiilor sal cu limb. de moarte, ca<br />
de acolo vor putea lua catl banT vor voi. Copii se<br />
folosira de povata tatalui lor. Imparatul insa , simtind<br />
a '1 lipsesc banil §i vazand zidul neatins, nu,<br />
putea sa '§I esplice lucrul §i puse curse ca sl prinza<br />
pe hoti. Din cel dol fratT, earl furau, a fost unul prins,<br />
§i ca sl nu se recunoasca, puse pe eel alt de-1 tail<br />
capul. Ca O. descopere pe hot, atarna Imparatul trupul<br />
mortulul la vederea tuturor ; muma sa dojenea pe<br />
cel alt frate, ca '1 va spune imparatulul, daca nu va<br />
aduce trupul fratelul sat. Prefacandu-se ca '1 scapa<br />
vinul din butoae tocmal inaintea strajerilor ce pazeat.<br />
trupul, '1 imbata, furl mortul §i tlil jumatatea barbel<br />
fie-caruI strajer. Imparatul puse apol pe fata sa intr'un<br />
cort pepiata, §i spuse ca or tine va veni la<br />
dansa sa, 'I priimeasca, dar numai, cu conditiunea<br />
sä-I povesteasca hotia cea ma! mare ce a facut. Hou1<br />
vine §i dansul si-I povestqte toate ispravile sale,.<br />
dar cand voi ea sal apuce, lasit el in mama el, maim<br />
fratelul sad celul<br />
mort, pe care o adusese el cu sine.<br />
1) No. %XXIV pag. 356-379.<br />
2) II c. 121.
BASME 551<br />
Impdratul vazand at&ta viclenie, fagAdui hotului ertare<br />
§i bund priimire, dacd se va arAta inaintea lui,<br />
§i dad. veni, 11 ma! dede §i fiica sa in cdsAtorie.c<br />
Aceastd poveste a lui Herodot infra in literatura<br />
europed abia in evul medid, prin mijlocirea lui ,Syndipa"<br />
care in una din prelucrdrile sale (in cea francezd.)<br />
confine Si aceastd. poveste. Precum crede Landau<br />
1) a ajuns in aceastd coleciune, prin comunicare<br />
din gurd in gura, de oare-ce cuno§tinta limbei §i literaturei<br />
grece§ti nu era pe atuncea respanditd in Europa.<br />
De timpuriu a ajuns apoi novelci italiand, local-satd<br />
in Italia, a§a in Pecorone al lui Ser Giovanne 2)<br />
la Bandello etc. i Boccaccio vestitul novelist cunoa§te<br />
§i introduce aceea§T poveste, insd cam schimbatd, in<br />
Decamerone, 3) tot a§a a devenit baza unui roman<br />
francez vechiti, localisat in Fran0..<br />
Din novelele aceste, s'a nascut WA indoiald girul<br />
intreg de basme, din care unu este basmul nostru romanesc.<br />
A§a la Italian!, la Norvegieni, la German!, REIT<br />
etc. precum se vede apriat din anotatiunile lui Grimm<br />
la basmul german §i ale lui Afanasiev la cele ruse§ti<br />
din colectiunile lor. La noi s'a mai amplificat §i<br />
s'a mai desvoltat acest basm, combinandu-se cu elemente<br />
luate din alte basme. Acest fenomen de contopire<br />
§i de amalgamare, a cloud. §i mai multor basme intr'unu<br />
singur, este prea cunoscut, pentru a'l mai demonstra<br />
aci.<br />
1) M. Landau, Quellen des Decamerone, Wien, 1869 pag. 24.<br />
2) Giorn. IX Nov. 1.<br />
3) Giorn IV Nov. 2
552 LITE<strong>RA</strong>TU<strong>RA</strong> POPULA<strong>RA</strong> ROMANI.<br />
Trecem acuma la un al doilea basm, studiat de noT<br />
in partea Ant Aia in legAtura cu un §ir Intreg de romante,<br />
pove0, legende §i minunT, cu ocaziunea ,Ghenovevei<br />
Esentialul celor maT multe pove§t1 etc.<br />
dintr'acel §ir este dragostea imparatului ctitre propria<br />
sa flied $i persecutiunea el, une-orT esprimat.A. prin tderea<br />
mainelor. Restul e luat din alte pove§tT, dar fondul<br />
se recunoa§te cand mai clar, ca nd mai schimbat,<br />
dupa subjectivitatea povestitoruluT.<br />
Fondul acela 11 regasim eara§1 in pove§tile egiptene<br />
ale luT Herodot 2). El ne poveste§te ca : Mycerinus se<br />
inctragosti dupd propria sa fiice t; fata se spanzura de<br />
ru§ine §i tatal ei o inmormantti. intr'o vaca de lemn<br />
poleita cu aur; muma eT supgrata pe slugile, care au<br />
ajutat pe imparatul, porunci de li se Mara mdinile, § i<br />
ast-fel se Men §i cu statuele lor..<br />
Aci avem elementele principale ale basmelor, novelelor<br />
etc. numai cu mica schimbare clmainile se taiara<br />
flied §i nu slugilor. Ba chiar din vaca de lemn in<br />
care se inmormanta trupul mort al fete!, s'a facut haina<br />
de lemn in care se inveleqte in unele variante fata de<br />
imparat.<br />
Din poveste localA egipteana s'a facutromantul Apollonius<br />
din Tyra localisat in Antiohia , apoT in Bizant,<br />
roman(ul EleneT ; localisat in Franta a devenit Minnnea<br />
Maicil DomnuluT, §i In sfax§it se resfira intr'un<br />
fir nenumarat de basme la toate popoarele, capAtand<br />
pretutindenea coloritul national.<br />
1) Mal sus pag. 114-126<br />
2) Cartea II cap. 131.
BASME 553<br />
Intrebarea cum s'au rAspandit aceste basme, se de-sluseste<br />
acuma foarte usor, indata ce am stabilit pa-.<br />
ralelismul intre basme §i novele sau povestirt. Tot asa<br />
precum au ajuns acestia la not, atat prin scris cat<br />
si prin viul graiu, tot asa au venit si basmele. Cu<br />
atat mai usor putem admite a.ceasta, cu cat pretinsa<br />
sump, insemnata de basme, ce se afla raspandita pe<br />
suprafata pamantuluT, se reduce, daca nu tocmat la<br />
40 de formule precum a incercat Hahn a le reduce,<br />
dar sigur eel mult la 80 100 de formule; din<br />
combinatiunea multipla a acestora se compune acea<br />
varietate mare de basme. Cat de mica este acuma aeeasta<br />
sums, fats cu numarul insemnat de novele,<br />
povesti si snoave, pe care le-am vazut colindand de la<br />
un popor la altul.<br />
Comunicarea pe calea literara, chiar de ast-fel de<br />
novele, am dovedit-o not in aceasta carte in deajuns.<br />
Ca O. reamintim un singur esemplu, ne ajunge a pomeni<br />
povestea : , Dracul si femeea 1) ` unde am aratat<br />
trecerea ei in basm; la esemplele aduse mai sus, mai<br />
pomenim aci, ea o paralela romans intocmat cu povestea,<br />
se afla in , el:latoriaa)c luT Iosif Vulcan, culeasa<br />
din gura poporulut roman din Transilvania.<br />
Cat priveste acuma comunicarea basmelor prin graiul<br />
via, vom povesti aci un fapt destul de interesant,<br />
care ne va arata una din cafe de comunicare, sari<br />
due de la un popor la eel alt. Not datorim acest fapt<br />
d -lul I. Bianu, care ne a povestit, cum ca find Inca<br />
I) Mal sus pag. 132 137<br />
1) An VI. 1880 pag. 186-187
554 LITE<strong>RA</strong>TURk POPULA<strong>RA</strong> ROMAA<br />
copil, auzise trae§te intr'un sat oare care in Transilvania,<br />
nu departe de locul §ederei familieT sale, un<br />
povestitor vestit de basme. Acel povestitor spunea<br />
ni§te basme ne mai auzite pand atuncea, §i lumea venea<br />
cu mic, cu mare, stt asculte basmele acele §i IT<br />
platea pentru povestirea lor. A§a le a auzit §i d. Bianu<br />
ca basme, in copilarie. Dar acele basme, precum a<br />
recunoscut mai ta.rzid, nu eras insd alt-ceva, de cat<br />
epizoade,din poemele lui Tasso fi Ariosto devenite basme<br />
§i pove§ti populare in Italia. Povestitorul nostru<br />
roman slujise ca soldat in armata austriaca, §i fd.cea<br />
parte din garnizoanele stationate in Italia. Ca veteran<br />
s'a intors acasd §i aducand cu sine basmele auzite acolo,<br />
le a introdus cu Incetul in cercul basmelor romane,<br />
§i asta-zi fac parte din proprietatea literara a<br />
poporulut. SoldaVi gi negustoriT erad mijlocitorii eel<br />
mai de frunte in timpurile trecute, §i for se datore§te<br />
in mare parte trecerea fondului de la un popor la altul.<br />
Asimilarea a facut'o insu§i poporul Imbracand, materialul<br />
cu haina nationald. In locul calului Balards'a<br />
putut pune in esemplul de faldcalul ndsdrdvan din basmele<br />
romane, care scapd, pe Felt-Trumos din toate primejdiile,<br />
Intocmal precum scapa Baiard pe Roland;<br />
Fata Morgana a fost balocuita prin ghat zorilor, Vrdjitort<br />
prin zmei Si a§a toate cele alte figuri §i persoane<br />
din basmele italiane, §i tocmai a§a s'a intamplat, fard<br />
indoiala, cu toate basmele ce au intrat in literatura<br />
romans.<br />
Elementele nationale, de alts parte reprezinth sum<br />
de idei §i conceptiuni, izvorate §i luate atat din<br />
romanluri, cat §i din apocrife si<br />
din intreaga literature.
BASME 555<br />
populara religioasit, care a intrat in papor inaintea<br />
basmelor §i s'a asimilat cu dansul, qi care infra tot<br />
mereu.<br />
Daca am rezuma acuma 'loge elementele basmelor, a<br />
caror origine literary, am demonstrat'o in cursul desvoltarilor<br />
din aceasta carte, am avea o suma respectabilk<br />
de atarT idet §i conceptiunT, considerate pang, acuma,<br />
ca urme ale mitologiet antice. Ca A. pomenim numat<br />
unele: Apa via am gasit'o deja in ,Alexandria.`, calul<br />
sburator, cimilituri, intrebdri istefe in cercul solomonic<br />
§i in desvoltanle ulterioare ale acestul cerc. Prevestiri<br />
i intampindri, credinte astrologice Si alte credinte,<br />
din suma cartilor in§irate §i studiate mat sus :<br />
§i ast-fel putem sustine cu drept cuvant, ca basmele<br />
sant varful piramideT, facuta din intreaga literatura<br />
populara ; inteansele culmineaza literatura romantics.,<br />
etica §i religioasa Si se manifests invederat legatura<br />
acestora intre dansele §i influenta adanca ce esercita<br />
asupra spiritului omeniret.<br />
SFAR§IT
AP ENDICE
APENDICE<br />
CEASORNICUL DOMNILOR<br />
DE<br />
=<br />
N. COSTIN<br />
(Manuscriptul No. 6 din Bib lioteca Contra lg din Imp*, scris<br />
la 1714 fol. 243a-246 b)<br />
Parte a patra; caps i intar.<br />
Voroava a prea inteleptulul Garamantilor<br />
catra marele Alexandru, in<br />
care dovedeste, ca mat mult pot cei,<br />
cariI cu masura socotesc de sine si mo-<br />
§tenesc puOne, de c&t Alexandru, care<br />
moqtene0e multe, §i cu mandrie socotind<br />
de sine; §i cä pre mare nebunie<br />
caste, a'§ vrea a sttipani lung §i lat, care<br />
are scurta carutA a vietii sale.
560 VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR<br />
A grill an va stie,<br />
eine nu va Ole a diem,<br />
dzice Avows.<br />
Mai leasnea este<br />
burduhul de mielu<br />
umflat a sa cufunda,<br />
decat pre omul bun<br />
farit voe lui a-1 sill<br />
spre a face ore-ce,<br />
dzice Ilion.<br />
Poviituitorlul norodulul<br />
avute, nebuneste<br />
face rlizbol<br />
inpotriva celor lipoid,<br />
dzice Instill,<br />
,Obiciald iaste intre Garamanti, Alexandru,<br />
de rar unul cu altul, iara de<br />
aproape cu ceT streini nice danAoara sA.<br />
nu vorbasca ; de vor fi eT ceT IntAT pricina<br />
amestecaturilor, cu limba a omuluT<br />
rAu, nemica nu-i altA, fArA crainicul<br />
inemil cell rele qi neiubitoare.<br />
DupA ce ne veni veaste de tine, ca.<br />
vii inteaciasta t(a)rs indata, nici sa<br />
e§im intru tAmpinare ta pentru cinstea,<br />
Mei de aparare, n'am grijit; nice °chit<br />
sa radicAm spre tine sa to vedeam,<br />
nici gura a de§chide pentru sA, vorbim,<br />
nice manile pentru sA tea maniem a nu<br />
clAti, nice a radica rasboTA pentru O.<br />
tea vatftmam n'am sfAtuitu sa facem ;<br />
ca mult mai mare uraciunea easte intru<br />
not de cinstea qi de averi, care le itibe§ti<br />
tu, decAt dragostea laudeT §i avutillor<br />
intru tine, care le uram noT.<br />
W.A. (MLA ce-ti placu tie ca sa, t6<br />
vedem pre tine, pre care-1(e) a-I vedea<br />
n'am poftit ; pentru sa -ti slujim tie,<br />
canna a sluji nu vom ; pentru sA, vorbim<br />
cu tine, cu care a vorbi nu poftim,<br />
nu nea fi lenea noaa a face aciasta, Tara<br />
cu aciasta tocmala.: ca cu rAbdare<br />
sa, ne ascult! pre noT, el, care le vom<br />
dzice tie, mai mult 1tT vor folosi tie, pentru<br />
sA-ti dregi viata ta, decat sA. WAse§ti<br />
de a suppune paza (tiara) noastra.
VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR 561<br />
precum cale easte a sa cunoa§tea domnilor<br />
vacurile viitoarea, el §i pre not<br />
putin sd ne socotescd, care ar fi a noastre,<br />
decat lumina mai derhis easte ; §i<br />
pre tine ca te ostene§ti §i ca te zabove§ti<br />
a suppune acelea care santu stre-<br />
Me, iard de§chis easte.<br />
Tin lucru te intreb, Alexandru, la care<br />
de vel putea a rdspunde nu §tit, ca oamenu<br />
mandri deprindu a fi la mints<br />
turburatri. Spune-m mie te rog, unde<br />
meargi ? de unde vii, ce vel, ce gande§ti?<br />
ce pofte§ti ? Oita la care crail<br />
§i -titri sA ratace§ti neodihnitele rahnele<br />
inemil tale? Nu inzadar te intrebu aceastea<br />
; ce ar fi ce veT, ce ar fi ce cerT,<br />
ce ar fi ce cerci? di nice ce ai cerca<br />
tu, socotescu, cil nu §tiT tu; di cugetul<br />
mandru §i Invrajbitoriu, nice §tie, nicT<br />
intalege ce ari putea sA -§ fact, §ie indestul<br />
; de vremea ed. e§tiinvrajbitorlu,<br />
te treci pre tine cu laude; cad e§ti desfranat,<br />
rahna a avea te amage§ti pre<br />
tine ; caci e§ti Muth-, te amage§ti cu ne-<br />
§tiinta ; caci e§ti mandru, incarcit asupra<br />
ta lumea! ca adeca, sA urmedzi pe<br />
pro§time, §i sit nu agonisd4ti socot6la ;<br />
ca sA lil pAreare ta, §i sfatul strein sA -1<br />
leapez ; ca sA iube§ti inbunAtori, §i sA<br />
depArteadzi de la tine pre cet invatati §i<br />
Intalepti. CA domnil §i oamenil cei de<br />
Ori ce el miltsnesid<br />
on drept,ate, cu<br />
stramblitate sii, ea,<br />
dzioe Fabius.<br />
Dap& Darie si dap&<br />
Indie sitrac smote<br />
Alexandra , &deb<br />
Seneca.<br />
Gaster, lit. pop. rom. $6
562 VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR<br />
Bari sant] de aceea<br />
°aril guar a<br />
grit adevirul, dzice<br />
Amgen.<br />
Licomini laudeT<br />
gi neetturata rith-<br />
nirea veetii, nemiaA<br />
luoru cu calea a<br />
vedea, nu eloboade,<br />
dzice Cur g;<br />
sus, ma mult vor sa s(a) laude din<br />
mincTuna, decal sa sa. ceartea pe direptul.<br />
a§ea a gre§alii voastre, o domnilor,<br />
pricina, nu inteleg ; cad in curtile<br />
voastre imparatea§t1 (in stapanille §i<br />
imparatfile !) geamba§T, §i inibundtoriI<br />
(§i mincino§1 mar multi* de cat barbatl<br />
intAlepti) tined; ca in casa domnilor,<br />
de va fi unul trambitoriu de fapte<br />
alesa, Tara §ease sute inpotriva sant hulitori<br />
de salniciea. i acmu provadzu, Alexandru,<br />
ca sä va tampla de mai curundu<br />
Dumnedzei vor aiedza far§it vietil<br />
tale, decat to sa a§edzI hotar razboTului<br />
tau ; ca omului invatat cu tulburarile (§i<br />
cu sfazile)pentru odihna, neodihna easte.<br />
,Te vadz pre tine phn de osta§ §i de<br />
tirani inpreginrat, te vadz ca pradzT besericile,<br />
§i bani farti, folos ca inpra§tii,<br />
te vadza ca omori pre cei nevinovati §i<br />
ca nu Iasi in odihna pre eel. pAcTuitori;<br />
te vadz ca tuturor e§ti. neprieaten, Si ca<br />
n'ai prieateni, care este eel de pe urma.<br />
rau (de pe urma rau) din toate relele.<br />
lard a§ea de cumplite ostenele precum<br />
sant aceastea nu poate fi sa le radicY,<br />
doara sau de e§ti nebun, sau de s'au<br />
descArcat asupra to certarE, de la dmndzei<br />
; ca de multe orb din slobodzeniea<br />
dumnedzeilor, omenib petrecand zabava
VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR 563<br />
cu liniste si odihna, sl InvAlAtucescu<br />
cu supAratesi greale lucruri; nu ca din- 13.abnelor oelor degarte<br />
niol un =Woo,<br />
tru dansele sa. agonisasca cinstea, ce sit nicI on hotar a si<br />
afla nn poate, dzice<br />
AsplatescA vina pentru celea trecute. .<br />
CA use sant de multu drepti dumnedzeii,<br />
cat yeti mai tardziu veH mai curund,<br />
nice un rAu nepedepsatA nu-1 lass.<br />
,Spune-mi mie, to rog, au nu easte<br />
mare nebunie a saraci pre multi, pentru<br />
sA tea InbogAtA.sti numai pre tine ?<br />
au nu easte ce de pe urma nebunie, Ce-1 va Indeetula<br />
pre meta, pre care<br />
pentru BA stapanAsti tu ca un tiran, SA nu-1 indestulTazA lumea<br />
7 dzice flares-<br />
sti a-i goli 0 1. goni). pre toti de la stabu(ry).paniea mosiilor sale ? au nu easte nebunie<br />
pre mare, el vei sa asedz rAsapa<br />
vietii noastre, si multe mormanturi pre<br />
plmant ? au nu Baste nebunie prea mare,<br />
a vrea ca sA areate dumnedzeiT neodihnite<br />
muncile sale, si sA pilardza yr&<br />
re si socotela a toatA lumea? Au nu Pofta domnaloi<br />
nemiruea si<br />
easte nebunie ce de pe urma., ca cu la- paea cu gren, dzice<br />
Cassiod(or).<br />
cramile sAracilor si a vAduvelor asa de<br />
sangeroase biruinta a vrea sa agonisesti?<br />
Au nu easte nebunie mare, sa innoal<br />
e pa'mantul in sangele celor nevinovati,<br />
pentru sa. dobandesti veaste cu<br />
blast-fun intre oameni? Au nu ti sA. pare<br />
tie mare nebunie, candu inpartandu Cu cAt vet fl ma<br />
mare, on atAta ma<br />
dumneze lumea, intre area de multi sa blAndu si fli, dzic<br />
Poeta ft Bootie)<br />
vei tu, numai tie sA o dea dumnezet si<br />
sa ti-le rapasca. ?
564<br />
eines incepute ffirgeocoteli,on<br />
multi<br />
vremea cu pot dirage,<br />
dzioe Rof(in)<br />
Celle) rin agonisite,<br />
ran sit rasa,pison,<br />
&lee Titer°.<br />
VOROAVA OA<strong>RA</strong>MANTILOR<br />
`Nu santu, Alexandru, aceastea zidii<br />
intre oamenif muritorl nascute, ce sant<br />
faptele de bung diavole§ti intre pe§terile<br />
Iadului nascute §i .tinute. Ca nulrebue<br />
sa sa socotesca ()meth! dintru bunatate<br />
mintiT, care oare ce dintru a faptelor<br />
bunatatea care o fac, on bune on<br />
reale. Blastamat easte, de au fost area<br />
§i blastamat va fi de easte , carele viata<br />
care vi%uWe, in peire tuturor o intoarce,<br />
pentru aceasta una pricina, ca la<br />
vacurile viitoare de barbat tare lauda<br />
sä agonisasca. Ca fbarte rar slobod dumnedzeiT,<br />
ca in pace O. le petreaca cineva<br />
acelea, care sant dobandite cu razbot<br />
pe nedrept.<br />
,Vo'f sa §tiu de la tine, care ar fi acea<br />
nebunie de care tel indemnat de tel roco§it<br />
asupra luT Dade stapanu tau ? -care<br />
murind, a supune that& lumea ai silitu,<br />
§i aceasta nu ca un domn de mo§ie, ce<br />
ca un tiran nemearnic. Ca acela sa<br />
theme adevarat tiran, care peste ce nu<br />
sa cade ai<br />
nu-i nu cale, apuca bunele<br />
streine. De veT dzice ca cerci sau dreptatea,<br />
sau pace, sau avutir, sau lauda,<br />
sau odihna, sau folos prieatenilor, sau<br />
rescumpararea depre vrajma§i, nemick<br />
de aceastea! asea O. ma lubasca dumnedzeil,<br />
nu vet afla cu aceasta cale; ca
VOROAV/1 GA<strong>RA</strong>MANTILOR 665<br />
raguril eel duicl, intre heare amara nu<br />
sa, fach.<br />
Dara cum te vom creade ch cerci dereptatea,<br />
dem asupreti toga lumea in<br />
potriva socotefei §i in potriVa dreptatii<br />
cu tiritnie ? Cum cearcl pace, ch on<br />
cati te priimescu iI faci birnici, §i pre<br />
cei ce -ti stau in potriva cu vrajmh0e iT<br />
priime0i ? cum cerci odihna, cand faci<br />
samanAtura in toata lumea cu tulburAri<br />
? Cum cerci m(i)la and a ginga0eT<br />
bmene§ti e§ti calo? Cum cerci avutii,<br />
'and tie nice averile tale, nice aceale<br />
Ori ea se prieette<br />
en Area id treoe hotarul<br />
coal dereptu,<br />
Idletteittarceirare=<br />
Grigorli Nican.<br />
caril(e) le ea. de la ceT biruiti, nice cele<br />
ce ti sh inchina de la cel biruitorl, null<br />
ajungu ? Cum vom creade el cerci<br />
folosurile (rudenillor sau) a prieatenilor,<br />
cttnd din prieatenil ceT vechi I-al fAcut<br />
vrajma0 nob? SA stil, Alexandru, ch. datoriea<br />
celui mai mare easte a invAta<br />
pre cel mai mic, §i a celui mai mic a<br />
aseuIta pre cel mai mare; intre cel de<br />
potriva (Si de a tocma) este prieaten.<br />
Iara to ca, nu superi pre nime pre phmant<br />
de potriva (0 de a tocma) tie,<br />
n'ai pentru ce sa, tea nadejdue0i in lu- ElhadOte eaate in(i)ma<br />
taturor °emea<br />
vr'undi prieaten. CA de multe on lm lalte bunStitti<br />
(Wee Titer(o)<br />
domnib cu nemultemirea pierd prieteni<br />
foarte de credinta, 1i cu rahna cinstil,<br />
is<br />
gAteadza de cap vrhjma0.
566 VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR<br />
Minte a bl(a)goroedna<br />
e^u nu 604<br />
tulburtt de etrAmbit-<br />
Stilt, eau de 1 eu et<br />
lust Andy& le Ida,<br />
&Ice Pate= (2)<br />
Cel tnbunAtor, rAut4Fil(e)<br />
fieeete-eui<br />
le albeagte, dzieetiareab(uxy).<br />
cum to vom creade c# imbli sa-t.<br />
rascumperi de pe vrajmaq, and mai<br />
cumplit de pre tine s&ngur slobod It rascumperi,<br />
de cum s'ari rascumpara de<br />
pre tine vrajmRii robindu-te? De easte<br />
pentru aceea ce s'au agonesat care and<br />
rliu despre tata-tau Filip, sau cAci acum<br />
§i tie, ficiorului 1W, ar fi fost neascultAtori,<br />
au n'ar fi mai cu sfat a le<br />
trage priitin§ugul lor, de cat a intari<br />
neprieten§ugul? CA inimii milostive §i<br />
bl(a)gorodne, de cat fie§te ce rascumparare,<br />
mafgreu IT easte a-§ rascumpara<br />
de pre altir.<br />
Tara nice ostinelile tale, sprea agonisirea<br />
laudei temelnice, a le face pe tale<br />
nu putem sll. dzicem, cAnd petreakerea<br />
§i viata Rea de rAsturnAtoarea ((i sireilia<br />
de bunlitatea) petreci. CA lauda cA<br />
adevarata, nu intru voroava inbunAtorilor,<br />
ce intru fapta domnilor sta. Nu<br />
sit gatedzft laudarAilor cu tovaa§iea, ce<br />
cu deprinderea celor bunai; c cT prea<br />
mare tovAra§ie cu cel ran, prepuitoare<br />
foarte face viata celui bun. Nu sa gatedza.lauda<br />
cu bani la moarte,inpartand,<br />
ce In viata InprAtiindu -T bine. CA<br />
easte pravila prea adevArata, cll. care<br />
numele sau socote§te mult, aceluea banul<br />
putin trebue sA socotesca ; §i care<br />
socote§te banul putin, dovadA easte cA
VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR 567<br />
sa socot6ste mult numeale sau. Nu sa<br />
gatedza lauda ueigand pre eel nevinovati,<br />
ce pre tirani stingandu-i ; ca toata<br />
melodiea acel bune otcarmuiri a domnil6r,<br />
intru a pedepsi pe eel rar, Si intru<br />
a plati celor bunai easte asezata. Nu M.<br />
gatedza lauda, apucand celea streine, ce<br />
ale sale daruind. Ca nemica nu inpodobeste<br />
mai mult maestatul domnului,<br />
de cat a inpartire de bune faciri (si daruri)<br />
a sa (?) arata milosardniciea; intru<br />
a prilmerea slujbelor (si a darurilor)<br />
nice o rahnire nu priimeaste. Invata-te<br />
dark cine ar fi acela care lauda intru<br />
viata aciasta ari-Si cumpara si ari avea :<br />
adeca nu acela carei petrece viata sa<br />
In razboiu, ce pre care im pace II apuca<br />
moarte.<br />
Tanar pre tine, Alexandru, §i rahnitorin<br />
de mare lauda a fi, to pricep ; qi<br />
area as vrea sit §tii, ca nemica nu-i cu<br />
care at fi fn grije mult de lauda, de cat<br />
poftind'o pre dense fara masura si rahnind'o.<br />
Ca oamenii cei trufa§ de nu agonisasc<br />
ce vor, dobandescu hula ; §i<br />
pentru Ail face mai mult partas poftel<br />
sale, nemica nu sant mai cinstitt<br />
Crede ma, Ajexandru, sprea ce adevarata<br />
si intemeeata, agonesand nume<br />
bun despre toci trebue nevointa, nu cu<br />
me§tersuguri rele a sta inpotriva ; ca<br />
Cine va sA agonirasa<br />
lauds adevirata,<br />
sA pAzaacA eluj- beli dereptitii,dzieu<br />
Titer°.<br />
A urma lauda trebue,<br />
nu a o pofti,<br />
dzice Plinie.
568 VOROAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR<br />
Gine easte binelui<br />
de obits nentrocit,<br />
a 8 norocit nu se<br />
poate, dike Titer°.<br />
Cel pre lntelept,<br />
rodul bunittitil in-<br />
tru cunoptiinta 11<br />
pune, eel nedestvArsit<br />
Intro lauda ;<br />
&ice Macrovie.<br />
lauda aceil agonisite pen WA, de la o<br />
vreme sa. hota.re0e, (§i sa, sfar§alte) cu<br />
hula..<br />
,i mie mi-I 'IAA de tine, Alexandru,<br />
ate vadz pre tine ne avAnd dereptatea,<br />
cad Iube§tI tiranie; te vadz pre tine ca,<br />
n'ai pace, cad 0-I drag razbdul ; te<br />
vadz pre tine ca, nu e§ti bogat, de vremea<br />
ea lumea o ai sarleit ; te vAdz pre<br />
tine dt n'ai odihna, de vreme ca urmedz<br />
ostinealile Si turburarile ; te vadz parasat<br />
de prieatini, de vreme ca, i-ai facut<br />
pre ditNil vrAjina0. A§ijderea te<br />
vAdz pre tine canu-ti rascumperi de pe<br />
vrAjma§i, de vremea ca tu intru tine<br />
lucredzi slujba de cale, care o rahnesc<br />
el. Care find a§ea, pentru ce petreci in<br />
lume, pArAsat de acelea bunatati, pentru<br />
care easte sa le poftescA vilata? CA<br />
care fat% folosul gm §i cu scadere streinA<br />
petrece via%a, vrednic easte cu pedepsa<br />
de cap sa moara ; ea nemicAnu-i<br />
alta care ari rasturna orwl, cleat a<br />
suferi (§i a rabda) intru dansul pre omenfl<br />
cei MIA foths.<br />
4 Ce ca sa. graescu celea adevarate.<br />
Pentru cAci sAnteti a§ea domnil saraci,<br />
pentru aceea, ca pofte§ti tu stapania pamantului<br />
; credz pentru sA nu aibivre un<br />
stapAn in lumea, §i pentru acee a goli<br />
a§ea de pre multi pofte§ti tu, pen-
TOR OAVA GA<strong>RA</strong>MANTILOR 569<br />
tru cu moarte for sg. agones4ti nume<br />
nemuritorlu. De ari mosteni domniT<br />
eel razbolnicT, §i cei cumpliti pre-<br />
cum esti to singur, viata acelora, pre<br />
car-i ucig eT, precum cu agonisata averilor<br />
is inbogatadza casele, macar de n'ar<br />
fi nice derept, lark ar fi razbolul de<br />
rabdat ; dark, ce foloseste asta-dzi a omora<br />
pe sluga, daca va omora main<br />
moartea pre domnul si pre stapanullul?<br />
Ace pre mutt nebunii trebue sit sa.<br />
numeare, Alexandru, sau lipsat de intelepciune<br />
omenil mandrisitrufas, care<br />
faptele sale nu cu Inputinare dzilelor, cu<br />
care stint savietuiasca, ce cu multimea<br />
gandurilor, care le cugeta de stapaniea,<br />
le masura. ySi asea viata cu ostenlala le<br />
ramane, §i moartea cu grije, a caruea<br />
lecul easte: ca barbatul prea intelept<br />
$i bun, de nu agoniseaste ce pofteste,<br />
sa sa indestuleadze cu atata cat poate.<br />
, A§ vrea sa §tii,<br />
Alexandru, c nu sant<br />
oamenil deplin, card vad multe, caril<br />
and multe, ear' cunoscu multe, calif<br />
mostenescu multe, caril pot multe, cariT<br />
poroncescu a multi ; ce cariT intl.& in<br />
voea vreril dumnedzaesti , pre acela fI<br />
marturisbc deplin a fi ; ce are nu socoteste<br />
sfatulul situ i cu multu maT<br />
mult de acela ee are socotesti sfa-<br />
/tabus etipanirit<br />
de cit taste roduri(le)<br />
mal aprinel,<br />
deice Tatit.<br />
Su rihneetl on ce<br />
treabue, dzice Lucab.
570 VOROAVAGA<strong>RA</strong>MANTILOR<br />
Buda Ima, =mind<br />
BS faei lauda celui<br />
mfindru,dzice<br />
tuluT strein. NoT nevrednic a fi de<br />
lauda it socotim, care socote§ti a fi<br />
vrednic de arm; si a§ea, Alexandra<br />
it agonisa§ti, care al fi robil tuturor, ca to<br />
socote§ti a fi vrednic de stApan tuturor.<br />
A§ea sA and Tubasea, dumnedze nemuritori,<br />
cum nu §tiu, cad nu c'au plAcut<br />
tie, sal fie prieaten §i voTtoriu de bine<br />
Darie, cum nu §tiu, ce folds ye! lua dintru<br />
aceea, cacT pofte0i stapaniea lumi!.<br />
Ca departe mal mare cinste easte ro-<br />
biea in pace, de cat stapaniea in azboTu.<br />
*i<br />
tine va dzice in potriva acestora<br />
care li-am dzisti, acela, ca ar fi pierduta<br />
gustul adevaruluT (§i cit-i bolnav)<br />
dzic.
ADAUSE i INDREPTARI<br />
Peg. rindu<br />
5 14 de jos In loc de : amalgamante citeste : amalgamate<br />
5 6 de sus , toate cu toate di<br />
9 2 de jos , Arran Arrian<br />
V)<br />
11<br />
13<br />
13<br />
9<br />
de sus<br />
de jos ,,<br />
Iagid<br />
Difonisie<br />
,,<br />
,,<br />
,,<br />
Iagic'<br />
Dionisie<br />
,<br />
20 4 de sus de Pe<br />
27 relativ la Alexandria intru cat a intrat in popor mar<br />
observam ex avem ad in Bucurestl o firma: la<br />
Ducipal" undo se ail zugrilvit calul lui Alexandra<br />
cu cornu in frunte, dnpit cum e descris in Alexandria.<br />
31 14 de sus in loc de: 1710 citeste 1714.<br />
33 4 de jos a Movaxou MoxaXou.<br />
31 1 de jos n<br />
IBlia,HOMI,<br />
Varlaam qi :<br />
11 IB all HOME,<br />
Varlaam i<br />
35 Din Invataturile lui Neagoe Voda am mar capatat nor<br />
Inca un manuscript din 1817 fntoemai cu ms. Bibl.<br />
Centrale, chiar Eteris de aceea0 maul. Acest ms. se<br />
afla acuma in posesiunea noastra.<br />
42 42 pilda cu inorogul am reprodus'o intocmaT in Chrestomatia<br />
noastra I pag. 165.<br />
61 2 de jos 1870 trebue sa urmdza in rand 3 dupl, vol. II:<br />
,
672<br />
ADA1JSE BSI INDREPTXR1<br />
Peg. randn<br />
63<br />
64<br />
64<br />
65<br />
1<br />
4<br />
1<br />
11<br />
de sus in loc de cogerit citelte coperit<br />
de jos Keller ,, Keller ;<br />
de jos ,, MupoXortov , Mu0oXoltX0V<br />
de jos e uimic I, nimic<br />
76 1 de jos Gressammt abentheuer citeste Gesam.<br />
mtabenthener.<br />
77 8 de joe in loc de bamalul eiteqte hamalul<br />
,<br />
,<br />
80<br />
80<br />
3<br />
2<br />
de sue ingende<br />
de jos ,, Guerrini<br />
is opere. Giulio: Giulio.<br />
,, legende<br />
Gnerrini. leopere :<br />
1 de joe in loc de Ptaftrix71 citeste a talbpal<br />
81 4 de jos ,, TOY ,, TOL)<br />
89 relativ la istecimea fetei care vine: aid alare nici pe<br />
jos etc. vezi anotatiunile si paralelele bogate cu sari<br />
a insotit R. Koehler un basm serbesc. Archiv far<br />
slavische Philologie V pag. 47-60.<br />
96 7 de sus in loc de of citeste of<br />
96<br />
111<br />
3<br />
10<br />
de jos<br />
de jos<br />
,,<br />
,<br />
,,<br />
Archir<br />
Hmmer<br />
,,<br />
,,<br />
Archly<br />
Hammer<br />
112 4 de jos Straporola Straparola<br />
113 4 de jos ,<br />
p L XXXVI citeqte CXXXVI<br />
115 1 de jos olo ,, Golo<br />
121 12 de joe pnstie. ,, puetie<br />
131 6.4 de jos ,, dialogurI si scrisorI citeste dialogurile<br />
si scrisorile.<br />
139 Pildele din Physiologus, care face parte din InvItaturile<br />
lui Neagoe Voda, stint reproduse de not intocmai<br />
dupA, Original in Chrestomatie I. p. 165 n.<br />
142 n. Pilda despre shhastrul si ingcrul fis aili deAt cu, 9<br />
ani inainte in literature roming, cAci face parte<br />
din Margarita al but Zlatoust tradus romilneste de<br />
R. Greceanu, tipArit BucurestI1691 fol. 164b-165b<br />
si e scos cum zice: dintr'ale Starecu/u1 capul 2.<br />
AceastA poveste a intrat cu total in popor, si o regisim<br />
sub formA rimatli In SiedietOreau ed. J.<br />
Vulcan An III 1877 pag. 2-4 : ,Dumnedieu si<br />
cersitorula unde D-zeu Is local ingerului, si carfletorul<br />
al sehastrulut
Peg. randn<br />
ADAUSE INDREPTARI 573<br />
144 Povestea cu fiul lui Theodosie. Ni se spune at Asachi<br />
are o povestire analoaga; nor n'am gasit'o<br />
Ina.<br />
146 5 de sus in loe de Florian citeste Florian.<br />
148 Piram qi Tisbe se gaseste si in Franta ca o poveste<br />
popularA rimatil. pe o foae coloratd.<br />
156 3 de jos in be de VII citeste III<br />
157 10 de sus ,, scrift e schrift<br />
157 15 de sus des leagA ,, desleagA<br />
119 5 de sue Simroek ,, Simrock<br />
164 8 de jos , II e be<br />
174 11 de sus . se ,<br />
176 Th. D. Speranta a publicat asemenea o sumA de<br />
anoave populare In Contemporanul."<br />
182 1 de jos in toe de asopice chaste esopice<br />
184 3 de sus e modievale ,, medievalc<br />
190 10 de sus 71 tiparit e tiparita.<br />
194 3 de jos 7/ Benfeyi Benfey<br />
195 15 de sus e Schimf ,, Schimpf<br />
196 1 de jos 71 C. Loc<br />
197 9 de jos 71 nn unul<br />
198 1 de jos defaima a defaimarea<br />
204 16 de sus , VlIdica Anthim ed. catre citegte cAtre<br />
Vladica Anthim ed.<br />
204 1 de jos in ke de defecte citeste defectoase<br />
207 4 de jos acriindu -i scriindu-le Eii in loc<br />
de repetindu-r citeste repetindu-le<br />
210 1 de jos in loe de s'apuce eiteate s'apuce<br />
211 1 de jos e slavesn slovean<br />
212 16 de sus II flier nicr<br />
71<br />
214 1 de jos (XX) ,, (XXV)<br />
77<br />
216 2 de sus unir , unele<br />
218 11 de jos folosulurile folosurile<br />
77<br />
221 7 de sus e aces e aceastA<br />
222 6 de jos 71 pastrate presarate<br />
222 3 de jos de ,, ele<br />
71<br />
224 2 de jos ,, si<br />
zicitoarele sant, citeste: ant i<br />
ziciitoaree
574 ADAUSE INDREPTARI<br />
Peg. rindn<br />
227 2 de jos in loc de Mittelalterlii the Roethsclpessfe citeste<br />
Mittelalterliche Raethselpoesie<br />
229 2 de sus in loc de varoava citeste voroava<br />
229 1 de jos 447 437<br />
240 Ghicitori se mai aflii in Basmele publicate de L.<br />
Wolff qi in colectiunea manuscrisA a lui Golescu<br />
pe cea din urmli. foae (fol. 853-854).<br />
262 La Hronografele insirate aci mai adliogiim si acela<br />
descoperit de d. Petrovan in Basarabia, care nu<br />
este alt-ceva decat o copie din sec. XVII in 40,<br />
al aceluiasi Hronograf. Prin urmare avem acuma<br />
patru manuscripte unda si aceleeasI redactiunT.<br />
271 3 de jos in loc de Ianathan citeste Ionathan<br />
271 1 de jos Apocalypse 7, Apocalypses<br />
274 1 de jos lb. pag. I, idem vol. citeste Ibidem<br />
vol. I. pag.<br />
284 11-12 de sus in loc de Marinescn citeste Marienescn<br />
285 19 de sus ,, Gregorie ,, Grigorie<br />
286-u o parale1a interesantil romans la legenda despre lemma<br />
infloritor se aft' la F. Mueller. Siebenburg.<br />
Sagen pag. 175 No. 225 si paralelele p. 409-410.<br />
296 4 de jos in loc de Midrach citeste Midras<br />
298 3 de jos ,, 1878 1879<br />
310 12 de sus cn ,, dupa cum erau<br />
312 6-8 de sus abia maI tarziu am observat el d. Hasdeu<br />
a rectificat in adaus" p. 734 prima sa mei-time,<br />
mentionand textul luI Tihonravov, noT decl rectificiim<br />
ad cu placere observatinnea noastra din text.<br />
316 15 de jos in loc de a citeste ca a<br />
321 15 de sue de din<br />
71<br />
331 10 de sus 1, Zeflrim ,, Zefirin<br />
335 2 de sus ,, II ,, le<br />
335 9 de jos I, sAu. I, situ<br />
358 4 de sus ,, a tribuit ,) atribuit<br />
359 3 de jos ,, incarcate inciu-eall<br />
363 13 de sus ,, apocrife apocrifele<br />
364 7 de sus ,, oare oare care<br />
377 9 de jos ,, i le.<br />
,
Pag. rAndu<br />
ADAUSE BSI INDREPTIRI 575<br />
.377 4 de jos laforma la forma<br />
388 3 de jos Skazanio ,, Skazania<br />
.394 Avestits. Observam a mar acelasT apocrif it regAsim<br />
Ili la Grecir modern!, cu deosebire numar cg, in be<br />
de Avast* stii numele : Ghilou. Identitatea merge<br />
ping, acolo, eh i se atribue qi eT 12 numirl 0 jumatate,<br />
can mai toate se pot esplica, ca niste atributiun!<br />
personificate ; qi justificA ast-fel esplicarea<br />
ce am dat nor numirilor multiple ale Avestiter<br />
§i ale luT Dumnezeu, pag. 402-408 urm.<br />
B. Schmidt (Das Volksleben der Neugriechen L<br />
1871) studiazA pag. 139-140 credinta populara<br />
greceascA respective, fruit insh a cunoaste acel sir<br />
de apocrife orientale, slavone qi roman studiate<br />
de nor aci.<br />
396 4 de sus in be de ebraieA citeste ebraicA<br />
402 1 de jos Bartosch Bartsch<br />
398 relatif la diavolul ce se gone.te prin aflarea nnmelur<br />
shn celur adevhrat, comp. Cosquin in:Romania vol.<br />
VI pag. 568, No. XXVII si adausele vol. X p. 571.<br />
417 qase deschntece roman en traducere germanA a publicat<br />
Schmidt. Jahr u. Tage pag. 35-37.<br />
418 11 de jos in be de importat eiteste : important<br />
428 blAstemul se gra si in Aghiasmatar Bucur. (1851)<br />
1858 pag. 179-180.<br />
431 3 de jos is be de afiAm citeste afig. in<br />
433 15 de jos n duph ,, din<br />
436 10 de jos 1803 ,, 1805.<br />
446 10 de jos 'I pe care singur singura pe care<br />
450 4 de sus a. ,,<br />
456 2 de jos , aoocalipsul apocalipsul<br />
458 1 de jos Gesellschft Gesellschaft 31<br />
464 6 de sus riipandirea rhspAndirea<br />
467 2 de jos in datinele in: Datinele<br />
97<br />
469 14 de jos ,, alaturea , alatura<br />
472 12 de sus ,, popular n popularA<br />
474 1 de jos , ,,pesmsmrti" 1, pesm smrti"<br />
475 6 de jos ,, analegii ,<br />
analogi!
576 ADAUSE 51 INDREPTARI<br />
Pag. Amin<br />
483 u. exalters& a dor pomr din mormant. Comp. B. Schmidt.<br />
Volksleb. d. Neugr. I. p. 251 No. 1.<br />
488 3 de jos in be de pag. 85 citeste pag. 35<br />
489 6 de sus fragmentara fragmentar a<br />
11<br />
506 15 de sus ,, Gromoonieul .. Gromvonicul<br />
516 3 de jos ,, I II S. a.<br />
535 7 de sus alnics tanks<br />
1,<br />
540 7 de sus ,, 1624 1824.<br />
,
1NDICE<br />
-=-<br />
I<br />
Indicele manuscriptelor<br />
1. Ms.cademia. Codex Sturdmans<br />
(mixt) (1550 - 1607).<br />
311u, 357u, 362 , 371,<br />
374u, 382, 393u, 397u,<br />
426u, 451, 467.<br />
2. Ms. Academia. Paleea. mixt.<br />
(c 1625), 228, 284u, 305,<br />
353, 450.<br />
3. Ms. Bibl. centr. Buour. No.<br />
10 Hronograf. (c. 1650).<br />
12, 261u, 267, 291u, 296,<br />
302 , 307, 308u , 318u,<br />
321u, 322, 326u, 336, 337,<br />
340, 341n.<br />
4. Ms. Academia. Molitvelnic<br />
(c. 1650-1675) 427.<br />
5. Ms. Gaster. Molitvelnic (1679)<br />
466.<br />
Gaster, lit. pop. rom.<br />
6. Ms. Petrovan. (sec. XVII<br />
identic en No. 3) 574.<br />
7. Ms. Cipariu. Archir (secolul.<br />
XVII). 106.<br />
8. Ms. Cipariu Mamer [ (sec.<br />
XVI) 58u.<br />
8 b.Ms. Cipariu. Gromovnic (sec.<br />
XVII). 507.<br />
9. Ms. Eminescu. Amartol. Sotnl<br />
(1692) (minunile) 120, 403u<br />
431u.<br />
10. Ms. Hohenzollern. Dorotheus<br />
(c. -1695). 263, 294.<br />
11 Ms. Bibl. centr. Bucur. Isopia<br />
(ante 1705) 185.<br />
12. Ms. Dionisie , Alexandria<br />
(1704) 13.<br />
13. Ms. Tocilescu (1705) 456.<br />
37
578 INDICE<br />
14. Ms. Gaster. OtecTnic (1706)<br />
399 (Sf. Vasilie) 439.<br />
15. Ms. Bibl. centr. No. 11, Letopiset,<br />
(1713) 13,425.<br />
16. Ms. Bibl. centr. Iagr, Ceasornic.<br />
domnilor (1714) 31,<br />
559u.<br />
17. Ms. Bibi. centr. Bucur. Hronograf,<br />
(incep sec. XVIII)<br />
ocopie identicii en Ms. No.<br />
3 (1650, 261 u.<br />
18. Ms. Gaster, Carte de bucate<br />
(1749) 536.<br />
19. Ms. Gaster, mixt 'c. 1750)<br />
186, 191, 228, 29.i, 312,<br />
360u, 375u, 389u, 401u,<br />
446, 449, 502n, 510, 515,<br />
519.<br />
20. Ms.Tocilescu, mixt, (c. 1750)<br />
120u, 446.<br />
21. Ms. Eminescu , Hronograf<br />
k1757) identic cu Ms.No. 3.<br />
22. Ms. Bibl. Imper. d. Viena,<br />
Varlaam (1764) 35.<br />
23. Ms. Cipariu, Psaltire Corbea<br />
(sec. XVII) 462u.<br />
24. Ms. Bibl. centr. Bucur. lliodor<br />
(1773) 128.<br />
25. Ms. Gaster. mixt, (1779) 64,<br />
82u, 96, 186u,208u, 394u,<br />
518, 524u, 525, 543.<br />
26. Ms. Gaster. Catavasier (1781)<br />
461.<br />
27. Ms. Bibi. centr. Buc. Halima<br />
(1782) 94u.<br />
28. Ms. Bibl. centr. Buc. No. 9,<br />
Halima (1783) 95.<br />
29. Ms. Gaster, mixt (1784) 14,<br />
47, 106u, 369, 379, 401,<br />
404, 418, 424u, 427u, 461,<br />
472-473, 518, 536 539.<br />
30. Ms. Bibl. centr. Bucur. No.<br />
19 Calendar (1784) 535.<br />
31. Ms. Tocilescu, Iliodor (1785)<br />
128.<br />
32. Ms. Misdeu, fragment Alexandria<br />
(1794) 14.<br />
33. Mss. Cretu, douit ms. Alexan-<br />
io.<br />
dria 1795 1800) 14.<br />
34. Ms. Academie!, mixt. (1799)<br />
14, 264u, 401, 423u, 442u,<br />
450, 507, b11, 515, 518,<br />
519, 523, 536u.<br />
35. Bibl. centr. IagT, Isopie :sec.<br />
XVIII), 186.<br />
36. Ms. Gaster, o foae sec. XIX),<br />
425u.<br />
37. Ms. A. Densusianu, mixt (incep.<br />
sec. XIX), 49, 275,<br />
283, 467, 471, 536.<br />
38. Ms. Bibl centr. Bucur. Alexandria<br />
(1800) 14, 28.<br />
39. Ms. Gaster mixt (c. 1800)<br />
228u, 275u, 292u, 298,<br />
442, 446, 449, 472.<br />
-
40. Ms. Eminescu Sf. Vasile (sec.<br />
XIX) 439.<br />
41. Ms. Eminescu, Liturghie (sec.<br />
XIX) 446.<br />
42. Ms. Bibl. centr. Erotocrit,<br />
(c. 1800) 130.<br />
-43. Ms. Gaster, Judecata (1804)<br />
442u.<br />
44 Ms Gaster, Amartolon (1805)<br />
436, 439.<br />
-45. Ms. Gaster, Descantece (1809)<br />
419u,<br />
46. Ms. Bibl. centr. Buc. Intrebilri<br />
(1809) 229u, 265u, 268<br />
294u, 299, 385, 449u,491.<br />
-47. Ms. Eminescu, Aretusa (1812)<br />
129u.<br />
48. Ms. Bibl. centr. Buc. Erotocrit<br />
(1812) 129u.<br />
49. Ms. Gaster, mixt, (1813) 312u,<br />
446, 448.<br />
50. Ms. Eminescu, mixt (1814)<br />
35u, 40, 42, 44, 128.<br />
Aaron, Leonat 168.<br />
,<br />
IND10E 679<br />
51. Ms. Eminescu, lliodor (sec.<br />
XIX), 128.<br />
52. Ms.Eminescn,Jndecata(1815)<br />
442.<br />
53. Ms. Gaster, Dottorii (1816)<br />
540.<br />
54. Ms. Gaster, Invrttrituri Neagoe<br />
(1817) 571.<br />
55. Ms. Gaster, Descantece (1819)<br />
420u.<br />
56. Ms. Gaster, Cantece de stea<br />
(1821) 283, 465u, 468u, 493.<br />
57. Ms. Bibl. centr. Buc. Trepetnic<br />
(1823) 518.<br />
58. Ms Academiei, PravilK (1825)<br />
351.<br />
59. Ms. Gaster, Filerot,(1826) 131.<br />
60. Ms. Ispirescu, Filerot (c. 1837)<br />
131.<br />
61. Ms. Academie!, Golescu (sec.<br />
XIX) 220u, 574.<br />
II<br />
Indicele tipariturelovn<br />
Nartis (ti Echo 149<br />
Piram qi Tisbe 148 ur. 573<br />
.Acta Sanctorum DI (Mart. 26<br />
Aegidins, carte de visurl. 533<br />
Aelian. Natura anitn. (VI, 68)<br />
141.<br />
Afanasiev, Skazki (No. 158) 438;<br />
p. 668), 441.<br />
(185) 168; (237 b) 159. 561.<br />
`i<br />
Cifrelo din parentage am% (p.) paginile, (n) numerile eau (c) capitollie<br />
ukrtilor, Tar eifrele ce urmeazit orate paginile cirtil de %tic.
580 INDICE<br />
Agapiae, Amartol. Sotir. 432 ur.<br />
Neos Paradeis. (158-<br />
162) 346.<br />
Aigner, ungar. Volksdichtungen<br />
(p. 82, 161) 481.<br />
Albina Carpatilor III. (119, 133,<br />
146, 164u). 516 (p. 345) 411;<br />
(376) 409; (377) 418.<br />
Albina PindulnI II (p. 11-13)<br />
488.<br />
Aldhehnus. 227.<br />
Alecsandri. Poesil pop. (p. 2-4)<br />
27; (10) 417 ; (20-23) 483;<br />
(197) 27; (202) 27; (271-272)<br />
417, (292) 480, (393) 226, 239.<br />
486.<br />
Opera compl. I (p.65-66)<br />
469.<br />
Alfab. Pseudo-siracid 339.<br />
Alphonsi. Discip. der. (II p. 36,<br />
-95) 46; (c. 25) 166.<br />
Amaducci. Anecd. liter. 373.<br />
Amis Pfaff. 160-167.<br />
Sft. Anastasia. 263.<br />
Anastasia 303.<br />
d'Ancona. 272.<br />
Anuar p. Isr. (IV p.73-'79)396<br />
(V) 153, 331.<br />
Aphtonius 181.<br />
Arch. f. al. Phil. (I, 103-118)<br />
333; (11, 447) 257; (IV, 625)<br />
549 (IV,. 664-669) 488 (IV,/<br />
694) 358; (V, 47 -60) 572 (V<br />
678) 294.<br />
Archiva istor. (1 1 p. 111) 35.<br />
Ariosto. 145.<br />
Aristoteles Hist. Anim. (1X,',13)<br />
141.<br />
Arsenie, Basme 548 II 75-76)<br />
155 (II, 31 urm.) 329.<br />
Artemidor, Oneirocritica. 532.<br />
Asboth. Arch. f. al. Phil. (IV,<br />
625) 549.<br />
Athanasius (leg. Melhisedec) 302<br />
urm.<br />
Sf. Athanasiu, Intreb. 450.<br />
Athenens 225.<br />
Ausland ed. Hellwald 1880 (p.<br />
257 -259) 61.<br />
Aziel 1001 zile 96.<br />
Baethgen F. Sindban 63.<br />
Baican (basme inedite) 137.<br />
Baital-Pachisi (p. 12-14) 102.<br />
Bancila, colind. exile. 489, 495.<br />
Barac 3 gheboli 72 urm.<br />
,<br />
Baritiu 14<br />
Halima 95.<br />
Arghir qi Elena 549.<br />
Baronius, Annales 445.<br />
Baronzi, Limba qi tradit. 220-<br />
222, 239 urm.<br />
Bartsch v. Germania.
Basile, Pentamerone 159.<br />
Beal, Buddha 39.<br />
Beda 339.<br />
Beer, Leb. Abraham 300, (p.<br />
(142 -146) 306 ; (No. 233,837<br />
978) 310.<br />
Behrnauer, 40 veziri (p. 322-<br />
323) 165.<br />
Beldiman, Nutna Pompiliu 196.<br />
Benfey, Or. and Occ. 111.<br />
Pantschat I. (p. XXIII) 55;<br />
(p. 2-18) 38; (80-83) 44 ;<br />
(127) 165; (159-16s) 113;<br />
(373-378) 194 ; (423) 159 ;<br />
(499-501) 155; (519-534)<br />
133, II (43 56) 113; (252 -<br />
26h) 194; (345 -346) 154.<br />
Bevis of Southampton96.<br />
Bersonov. Baleki perehojie 474,<br />
(No. 45 -47) 53; (No. 632 -<br />
668) 284.<br />
Bidpai 58.<br />
Bickell, lialilag 57 (c. 9) 60.<br />
Bilciurescu, Papagalul 147,<br />
Bilete de plAcinte 529u.<br />
Birlinger, Aus Schwaben (I, 448)<br />
396.<br />
Boccaccio, Decam. (introd. IV)<br />
145; (IV, 2) 551; ',X, 1) 41.<br />
Boissonade, Anecdota 63.<br />
INDICE 581<br />
Buber v. Lekach Tob. Pesikta.<br />
Burada, Dobrogea 473,(p. 113 -<br />
119) 478. (107-217) 487,<br />
(269-277) 417.<br />
Datine la inmormantAri<br />
467.<br />
Calendar cu basme 1877, 548.<br />
Calendar p. basme 230 urm. 548.<br />
Calendar pentru esplicarea viselor<br />
533.<br />
Calendarul descAntecelor 542.<br />
CAmpiniu, Filerot 129--131.<br />
C.Intece de stea v. Pann.<br />
Cantemir, Hronicul 13.<br />
Divanul lumei 167.<br />
,, Descriptio Molday. (II<br />
c. 18) 487.<br />
Carte de mA.na. 195.<br />
Cartea noroculuI 529.<br />
Carte ghicitoare 523.<br />
Cartea de vise 533.<br />
Cartes, de visurl 533.<br />
Cassel P. Weimar. Iahrb. (I. 424)<br />
157.<br />
,, Weihnachten (p. 274) 526,<br />
(264 294) 516.<br />
Cazamia 502.<br />
Cento nov. ant.144, 150, (c.7) 166
582 INDICE<br />
P. Cerisier 114.<br />
Cheia viselor 533.<br />
Chesterfield 206.<br />
Cicero, Tus; (V, 32) 176.<br />
Cipariu. Analecte (p. %XXVIII)<br />
° 13, (p. 142) 380 urm. (150)<br />
381,<br />
Organ. Lum., (p. 130) 507.<br />
Principia (p. 114) 58,507<br />
(116) 106, (120) 463.<br />
Codrescu. Phis ul (p. 124) 455.<br />
Cogalniceanu. Letop. I (XVIII)<br />
31, I (p. 59) 13, (258) 12.<br />
Revista p. Archeolog.<br />
I (33) 492 k35) 488.<br />
Comparetti, Sette savj. Sindibld<br />
64.<br />
Convorbiri literare (XIV) 269,<br />
468, 489.<br />
Corrai, Esop 190 urm. (No.184)<br />
190, (101) 191, (143) 195,<br />
(202) 192, (322) 192.<br />
Corbea, psaltire in versurl 462<br />
urm.<br />
Cornay (XV) 89 v. Romania.<br />
M. Costin 12.<br />
N. Costin 13.<br />
Cosquin, Romania (VI, 568) 575.<br />
IX (p. 392)72.<br />
Creanga, Cony. lit, 379 basme<br />
549.<br />
Croce, Bertoldo 80.<br />
Culegere de cantece ci<br />
irozl 495-<br />
Daneau, Antichrist 444.<br />
Daniilopolu, conductoriul 207.<br />
Dante, Div. corned. 299.<br />
Darvar 206.<br />
Del Chiaro. Vallachia 13, 204 ur..<br />
Destunis (Apocal. Pavel) 363.<br />
Diogen 176.<br />
Dohtor de cash 542.<br />
Dorotheus Synopsis 262, (p. 21)<br />
294, (23 24( 296, (45 urm.)<br />
320, (102-109) 346.<br />
Dosofteiu psaltire 1673, 462.<br />
315.<br />
Viet. sfintilor (105-108)<br />
Dracul cti fem. 132,553.<br />
Dsanglun (p. 190-191) 330.<br />
Dumitru (tipograf) 399.<br />
Dun lop-Liebrecht (p. 8 ur.) 128;<br />
(40, 145; (208) 173; (209-210)<br />
73; (214) 89; (230 145 ; (2:11;<br />
149 ; (265 266) 125 ; 273)<br />
132; (284) 173, (328-331) 80,<br />
(401) 145, (462) 41, (483) 96 ;<br />
(491) 113,168; ;498) 157; (503)<br />
156; (518) 159.<br />
Ebert, Jahrbuch 39.<br />
Ebers Bibliogr. Lexic. (I, 138) 34<br />
Ernec hamelech 334.
Eminescu, Luceafarul 549.<br />
Erasmus, Adagia 199.<br />
Et. de Bourb. (c. 396) 144.<br />
Eutihianus, legends lui Teofil 433<br />
Evanghelie rom. din 1706, 424.<br />
Evhologin 1764, 467.<br />
Evstatievicl, Baronius 445.<br />
Fabliaux 150. v. Legrand.<br />
Fabricius, Codex pseudepigr. Vet.<br />
Test. 1, (40-50) 269; 56 60)<br />
290; 114) 296; (119, 294;<br />
(123-125) 294; (275) 157;<br />
(311 320) 303; (325-326)<br />
302; (339) 307; (350 377)<br />
310; (417-418) 316; (428-<br />
431) 287; (1031 urm.) 328;<br />
(1043 45) 337; 11162), 509,<br />
511. II (176) 337; III (487)<br />
353.<br />
Cod. pseudepigr. N. T.<br />
-<br />
)7<br />
I (301 302) 353; II (456-<br />
465) 354; (951-953) 509;<br />
(972-981) 354; III (487) 353;<br />
(511-512) 372.<br />
" Biblioth. Graeca (V, 5,<br />
No. 9. p. 351-352) 441.<br />
Filimon, basm 548.<br />
Firdusi, ahnameh 145.<br />
Foae p minte 1 p. 44 p. 206-<br />
207) 46.<br />
Franzius. Phisiogn. vet. (p.449<br />
urm.) 517.<br />
Friedreich. Gesch. des Raths 227.<br />
INDICR 583<br />
Fundescn. Basme. 171, 237, 239,<br />
548.<br />
Gaetani. fit. Venere) 382.<br />
Galahov. Ist. rose. slov. I. (159)<br />
227; (415 418) 211.<br />
Gaster. Beitraege 396.<br />
Chrestomathie romans I<br />
(1-3); (6 -7) 397; (39-43)<br />
451, 357 (115-116;159) 522,<br />
(165) 571 (171; 507 qi passim.<br />
Gaster. v. Anuar, Ausland, Germania,<br />
Groeber, Monatscbrift,<br />
Revista.<br />
Gaulmin, vita et mort. Mos. 317,<br />
320.<br />
Gautier de Coinsi, Teofil 433<br />
Geiler, Narrenschiff (c. 68) 159,<br />
Genes. rab. (sect. 1) 319; (11)<br />
319; (22) 296; (36) 156; (49)<br />
46.<br />
Gentile. Jungfr. Maria. 431.<br />
Germania. edit. Bartsch XIII<br />
(XXV) [p. 288) 214; (288-<br />
289) 322, (290 294) 338.<br />
XIV (XXVI) (p. 210 213)<br />
479.<br />
Gervasius, Otia pag. 8) 307;<br />
(c XXXV) 287.<br />
Gesta rom. (c. 13) 455; (13)157;<br />
(41) 251; (44) 168; (45) 152;<br />
(68) 159 ; 80) 144; (81) 157;
584<br />
(124) 89; (136) 166; (138)<br />
176; (159) 157; (168) 44;<br />
(238) 46; (249) 438.<br />
Th. A. Gesticone. 134.<br />
Gfroerer, Prophetae vet. (330 -<br />
362) 317, 320.<br />
St. Georgescn 97.<br />
Giovanne Ser (IX, I) 551.<br />
Ghicirea en calif 529.<br />
Ghicitorul secsului frumos 529.<br />
Glycas, Anal 287 (pag. 90) 458.<br />
Gorres, Volksbiicher 2. ;p. 56) 516<br />
(203 -206) 420.<br />
Golescu 174 urm. 220, 574.<br />
Gonzenbach, Sicil. Miirchen (No.8)<br />
216; (84) 398; (88 11 p. 257<br />
-259) 61.<br />
Gorjan, Halima 95.<br />
Gorski-Nevostruiev 261.<br />
Graesse, Sagenkreise. 119.<br />
Gravina 382.<br />
Greceanu R. v. Zlatoust.<br />
Grigorie ep. Argesu, Logica<br />
16-17) 142.<br />
Grigorie blagoslovit 285.<br />
Grimm Marchen (No. 31) 125,<br />
438; (43) 454; (94) 89.<br />
D. Mythol. (p. 681) 444;<br />
(679-682) 299.<br />
INDICE<br />
P.<br />
Grimm. D. Sagen (No. 538) 114.<br />
Groeber G. Ztschft III /399 -<br />
407). 156. IV. (65 70) 517.<br />
Gruenbranm. Z. D. M. G. XXXI<br />
(p. 208) 458 (248) 307.<br />
Gubernatis, Zoolog. Myth. (I, 117)<br />
483.<br />
Guellette, Contes Tatares 78.<br />
Guido, Varlaam 34<br />
Guerrini, Croce 80.<br />
Habicht (1001 nopti 94-97) 97;<br />
(127 129) 76; (440-452,64;<br />
(516 urm.) 104.<br />
Hagen, Raethselpoesie 227 (p. 30)<br />
238.<br />
Hagen, Gesammtabenth. I (pag.<br />
CXXXVI 113; III (LI-LXI)<br />
76 ; ( CLIV- CLXII ) 125<br />
(CLXVI- CLXXX) 433. '<br />
Hagen 1001 zile (z. 625-632) 73.<br />
Halm, Alb. Stud. (p. 144) 488<br />
(160, 200) 480.<br />
Miirchen, 553.<br />
Hamartolos, Chronic. 261,309.<br />
Hammer. Rosenoel I (p. 56-57)<br />
316; (88 -89) 320; (121) 144;<br />
(175) 46.<br />
Hans Sachs 156, 492.<br />
Hartmann, Dreikoenigsspiel 492.<br />
Hitsdeu Arch. ist. 11, 1, 111) 35.<br />
Cuv. den biltritni (1346-
406) 102; II (X.XVIII XXX)<br />
423 ; (XXXII 13 ; (XXXII<br />
XXXIV) 402 ; (XXXV) 12 ;<br />
(XXXVII) 106; (21-55 371;<br />
(39-40) 374; (139 - 156) 382;<br />
-(152 333; (177 ) 426; (181) 316;<br />
(185 455; (189-194) 312 ;<br />
(255) 426; (263-291) 393 ;<br />
(301-367) 362 ; (302) 363;<br />
(307) 364; (307, 389-391) 369;<br />
(400 - 402) 481 ; (405-414)<br />
415 425) 357 ; (435-438)<br />
467; (501-560) 476; (567-<br />
608) 465 ; (684-705) 476 ;<br />
(721-723) 481.<br />
Heliade, Curier de ambele sexe 71<br />
Heliodor 126 urm.<br />
Henschen (sf. Vasile) 441.<br />
D'Herbelot, Bibliot. Orient. 111,<br />
294, 519.<br />
Herder 2, 46.<br />
Herodot, (II c. 73) 141 ; (c. 121)<br />
550u, (c. 131) 552.<br />
Hexaimeron 260.<br />
B. St. Hilaire, Bouddha 39.<br />
Hintescu, Cantece de Irod 494,<br />
proverbs 195,220.<br />
Hiromandia 632.<br />
Hommel, Physiologus 139, (c. 7)<br />
141.<br />
Horapollon, Hieroghlyph. (II 57)<br />
142.<br />
INDICE 585<br />
Hronografi 258, 574.<br />
Ink', Arch. f. sl.Philol (1, 89)<br />
449; (1, 90) 290, 285, 358 etc.<br />
(IV, 664-669) 488 v. Archly.<br />
Prilozi (p. 79) 105.<br />
Starine III (200 328) 11.<br />
Iahrb. f. Germ. u. rom. Lit. II<br />
(314-334) 39.<br />
Ialkut I (§ 58) 295, 296; (61)<br />
156 ; (166) 319; (173) 271 II<br />
(§ 925) 295; (1085) 328.<br />
Iarcu, bibliogr. 'p. XVI) 14; (9)<br />
205; (11 517; (18) 507 ; (19)<br />
87; (30) 466; 158) 138.<br />
Iarcu, Romanul glumet 170, v.<br />
Rom. glumetb.<br />
Iarnik, Volksthtimliches 222.<br />
Iellinek,Beth-hamidr. 02 No. XII<br />
334.<br />
lirecek, Gesch. d. Bulg. 105.<br />
Indreptarea legii 1652 (c. 7) 267,<br />
269; (c. 29 p. 746 747) 522;<br />
(c. 40-42) 263. v. Mateiu<br />
Basarab.<br />
Invatiitura pentru preoti 446.<br />
Iohan de Capua, Calila 58.<br />
I. lonescu, prim rom. 548.<br />
D. Iorgovid, Alexandria 14.<br />
Iosephus, Antiqu. (I, 82) 310.
586 INDICE<br />
Ispirescu, basme 548 (No. 15 p.<br />
88; (31) 42; (34) 550; (p. 367)<br />
112 inedit 124.<br />
226<br />
Pilde<br />
urm. 239 (No.<br />
51) 110,<br />
Proverbs 220 urm.<br />
Snove 117 urm. 192:<br />
(p. 48-50) 195.<br />
comunicare 207- 347.<br />
Jacob, Curiosit6s (250-251) 310<br />
urm.<br />
Jantil, Filerot 129.<br />
Jipescu, Opincar 144, 217, 222<br />
351).<br />
Juan Manuel (p. 213-219)156;<br />
(c. 45) 172.<br />
St. Julien, Avadanas (I p. 132,<br />
191) 44; (c. 25) 165.<br />
Keller, Sept sages 63, 64.<br />
Kern, Schles. Sagen (p. 20-23)<br />
311.<br />
Kind, Neugr. Volkslied. (p. XX!)<br />
481 ; (72-74) 482 ; (90-94)<br />
481; (110-112) 483; (124-<br />
126) 479 ; (130 135) 485 ;<br />
[205] 481 ; [210-211] 483;<br />
[216] 485.<br />
Kirchhof, Wendunmuth I [pag.<br />
329] 157; [366] 156 V, [57]<br />
157; [60] 156.<br />
Kisseh-Khun 173.<br />
Koehler 61,89, 215, 398, v, Gonzenbach.<br />
Kogidniceanu v Cogal.<br />
Koran 144.<br />
Knnisch, Bnkarest u. Stamb. [p.<br />
180-203] 549.<br />
Lafontaine, Contes [IV fab. 5].<br />
1 6; [IV f. 22] 196.<br />
Lambrior, carte de citire [p. 199]<br />
522.<br />
Land, Anecdota syr. 139; [c. 29]<br />
141.<br />
Landau, Quell. Decam. 551.<br />
Lappenberg, Eulenspiegel 161.<br />
Legrand, Fabliaux III [p. 204]<br />
172; [253] 166; [308] 173.<br />
Lekach Tob ed. Buber [p. 40)403.<br />
Lenormand, Magie, 407.<br />
Leo archipresb. 10.<br />
Lessing 181.<br />
Lesviodaa, Filosofia babelor 516.<br />
,<br />
Ghicire astrologicil 529<br />
Talcuirea viselor 533;<br />
Leukadias, Sillogi [p.1 3, 3-8)<br />
354.<br />
Liebrecht, Gervasius [p. 76] 307;<br />
[83] 30; [84 -86] 29; [107] 30;<br />
[112] 287; [262] 30.<br />
lahrbuch f. rom. u.<br />
engl. Lit. 39.<br />
Or. n. Occ[111p. 376] 159.
Liebrecht. Pentamerone [11. pag.<br />
264] 159.<br />
Volkskunde [pag. 33]<br />
166; [80] 298; [166] 484; [187]<br />
485; [ 188-198] 479; [211] 479;<br />
[282-283] 484 ; [284-296]<br />
481.<br />
Locman 185.<br />
Macedonski.PoesiI 71; [p. 398<br />
-401] 72.<br />
Machiavelli, Belfagor 132.<br />
Maiorescu, Matrona d. Ef. 145.<br />
Malalas, Chronic. 261; [p. 5] 294.<br />
Malvenda 444.<br />
Manasses 102.<br />
Mangluca, 'Calendar. 473.<br />
Marian. Cuv. de. batr. 397.<br />
Descantece 417, 418,<br />
PoesiI pop. I 487. [p<br />
74] 481 v. Alb. Carp.<br />
Marienescu. Balade 486, [p. 17<br />
- 21] 484 [50 -54] 483. [109<br />
-115] 482.<br />
Coliude. 473 [No. 1,<br />
2] 101, 850; [15] 379; [17]<br />
380; [21] 476 urm. [32] 284.<br />
Marcovict Belisarie 146.<br />
Massmann. Kaiserchronik [III,<br />
870, t3711 321.<br />
Matheiu Basarab. Pravila 450.<br />
v. Indrept. leg.<br />
INDICE 587<br />
Mavrodin. Tripodul EleneI 147.<br />
Melampus, Palpitation. 517.<br />
Melhisedec. (cerere de ertAciune)<br />
269 [povestea numerelor] 468<br />
urm. (oraiiI) 489.<br />
Melusine. (1 475) 89.<br />
Midra. Mile. 328.<br />
Midra Tanhuma. 156.<br />
Migne, Dict. des. Apocr. [II, 880]<br />
232.<br />
Diet. iconograph, [col. 921.<br />
-922] 444.<br />
Miklosich. Lea. palaeoslov. [p.<br />
XI] 509.<br />
Moise Chorene 10.<br />
Molitvel. Buzau 1701. 427, 467.<br />
Molitvel. Buc. 1764. 427, 467.<br />
Monatsschrift [XXX] 346..<br />
Moxa [p. 367] 102.<br />
C. Miller, Pseudo-Callisth. 9.<br />
F. Mueller. Siebenbg. Sagen [p.<br />
177] 503 (175) 574.<br />
Max Mueller 5-8. 155.<br />
Murner, Eulenspiegel 160.<br />
Muaaeus, Marchen 173.<br />
Mussafia, legno del croce 272.<br />
Nisturel Udrilte, Varlaam 35.<br />
Neagoe Vodil, InvAlat. 36, 39, [p.
588 INDICE<br />
131-132) 42; (133-136) 44;<br />
(193-196) 139.<br />
Nebunelli, Perdaf 83.<br />
Oratiuni la nunte tar. 488u.<br />
Ovia Metamorph (III. v. 341-<br />
510) 149; (IV v. 35-166)148.<br />
,, Gugutel 88. Palila 258,<br />
Negrea, Tel 146.<br />
Pantschatantra 133, v. Benfey.<br />
Negrutti, Sepamana 542. A. Palm. Archir 104, 211 urm.<br />
Nesselmann, Doinas (p. 606) 485. 460 urm.<br />
Nicodim, Evanghel. 357.<br />
Cantece de stea 466,<br />
468-469 (No. 1) 462 ; (2, 3)<br />
Novakovid, Alexandra Mach. 11. 461; (6, 8) 462 ; (9) 464u ;<br />
(12) 462, (15) 51 (18) 275<br />
Varlaam (p. 1-13; urmare 284, (20) 466, (40)<br />
4)33; (23-46 )39; (75- 77)41. 366. frog 498_494 ed. 1880<br />
(p. 60-92) 495, (pag. 93 -95,<br />
Primeri. (432 -437<br />
229; (437) 358; (492-496)<br />
95-99) 350, ed. 1878 473,<br />
(p. 101-103) 476.<br />
474; (504 510) 539; (617)<br />
426 ; (519) 521 ; - (519-520)<br />
''<br />
Erotocrit 129, 131.<br />
516; (520 521) 511; (524- Fabule I<br />
527) 609 ; (528 529) 517 ;<br />
(p. 75-77)<br />
153, (95) 151 urm. (117-1274<br />
(531 532) 511.<br />
72, II (32-36) 193.<br />
Zagonetke 227.<br />
Nastratin Hogea 164 ur.<br />
Odobescn Rev. Rom. I (p. 34-37)<br />
476<br />
Oesterley 41, 44, 46, 102, 144,<br />
152, 156, 157, 159, 166, 176,<br />
177 v.Baital, Gesta, Kirchhof.<br />
Pauli.<br />
Povestea vorbii, 150u,<br />
it 219u. I (p. 16) 161, (29) 175,<br />
53-59) 155, (162) 173, II<br />
(51) 215 -<br />
54) 195, (88-<br />
91) 189, (139-141) 89, III<br />
(93) 192.<br />
Oglinda norocului 527u.<br />
Olteni§ Zaharie, Pascalie 520.<br />
§ezat. la Cara 157u,<br />
239u, I (28 30) 232u, (30)<br />
224, ( 73u) 75u, II (41-45) 158.<br />
0 mie qi una de nopti v. Habicht Pantea 65.<br />
0 mie tfi una de zile v. Hagen. Passow, Carm. graec 485.<br />
Oracolul modern 529.<br />
40 veziri 215.
Pauli, Schimpf (c. 48) 161, (174)<br />
195, (595) 159, (628) 144.<br />
Patmescu, Oratii 488.<br />
Perger, Pflanzsg. (p. 13 14) 484<br />
(p. 259) 396, (284) 287.<br />
Pesikta ed. Buber (p. 162) 341.<br />
Petronius, Matrons 145.<br />
Phaedrus 181.<br />
Physiologus 139 urm.<br />
Pi 1de filosofesti 204 urm. 235.<br />
Pirke d. R. El. (c. 21) 295, (34)<br />
46, (40) 271.<br />
Piru, Medicine practia 542.<br />
Pitre, Fiabe (No. CXXVI) 366.<br />
Planudes 185.<br />
Pleloianu, Aneta qi Luben 146.<br />
Plinius. H. N. (VIII, 33), 140.<br />
Polites 363.<br />
Pompilin, balade 486. (p 50-55)<br />
485 (p. 68-70, 74-75) 481.<br />
Porfiriev , Apokr. scaz. 261u,<br />
p. 49) 287, (50) 294, (53) 301,<br />
55 56) 300, (57 58) 287,<br />
69- 99,101 -103) 285, (104)<br />
`294; (105) 298, (106) 294,<br />
(131-135) 303, (216-220)<br />
285, (222-225) 305, (229-230)<br />
321, (252-256) 309, (261) 337.<br />
Pravila de Govora 380.<br />
Pseudo -Callisthenes 111 v. Zacher<br />
INDICE 589<br />
Pseudoionathan 316.<br />
Pypin, Pamiatniki (H, 357-370)<br />
105, (9) 494, (fol. 12) 269,<br />
(19) 30I.<br />
Radloff. Spr. d. Tfirk Stlimme IV<br />
(201-209) 89; (378 381) 61.<br />
Reiche 207.<br />
Revista p. Ist. Archeologie. I,<br />
(33) 492 (35) 488 (288-239)<br />
548.<br />
Riureanu 145.<br />
Robert, Fables fined 183 urm.<br />
II (212-214) 194.<br />
Rochholz. Glaube u. Brauch (I,<br />
57-58) 45b.<br />
Romano, Radu (p. 23 27) 549.<br />
Romanul Glumet 220,<br />
232, 239a (No. 40)<br />
216 urm.<br />
110.<br />
Romanusbuechlein 421, 425.<br />
Rosenoel. v. Hammer.<br />
Roskoff, Gesch. d. Teuf. 263.<br />
Rostovsky, Hrongr. 261.<br />
Rusiade, Prognostic. 514.<br />
Rutebeuf, Teofil. 433.<br />
Rybnikof. pesni IV (pag. 105<br />
154) 488 (243-244) 516.<br />
(248-250) 525. (344) 511.<br />
apte taine 522.<br />
Schafarik. Sudslay. Lit. III, 1<br />
(221-223) 509, 516, 517.
590 INDICE<br />
Scheib le. Kloster II 1p. 155 -177]<br />
433.<br />
Sympat-m agn-Heilk. 425.<br />
Val. Schmidt, v. Alphonsi 46.<br />
Schmidt, Balladen [p. 83] 168.<br />
Schmidt, Ghenoveva 114.<br />
Schmidt, Jahr n Tage [p. 23-24]<br />
489 1p. 25, 28j 15, (28] 29.<br />
(35-37) 575.<br />
Schmidt, Straparola 113.<br />
,,<br />
B. Volksleb. Neugr. (p.<br />
139-140) 575, (251) 576.<br />
Schott,Wallach. Miirchen 547 [No.<br />
21 347, (9, 330, [121 29, 1151<br />
287, [161 125.<br />
Schuller, Rum. Volkssagen [p.<br />
171 15.<br />
Herodes 492.<br />
n<br />
Schwarzfeld 207.<br />
Sefer haiaqar 297, 319.<br />
Seth Sim. 58.<br />
Shakespere. Taming of the<br />
shrew. 172. March. of Venise1II<br />
sc. 7] 42.<br />
Simon [popa] 382.<br />
Simrock (March. No. 61] 159.<br />
Deutsche Mythol. Ipag.<br />
322] 119:<br />
Quellen d. Skaksp.<br />
jIll p. 145u1 149.<br />
Isus Shah 213.<br />
Sf. Sisoe Minunile 354 (p. 6-7,369.<br />
Slavici, basme 549.<br />
Soldan, Gesch. d. Hesenpr I (491<br />
426.<br />
Speranti, Snoave 573.<br />
Sreznveski, Calat. Domnului in<br />
Tad. 363.<br />
,, Antichrist 144.<br />
Stamati, Musa rom. I 172-143]<br />
549.<br />
" Pepelea 226 ur. 239 ur.<br />
110.<br />
,, Povestea povestel. 549.<br />
Steinberg, Antiquar 399.<br />
Steinschneider, Archiv. Gosche II,<br />
[18! 96.<br />
,, Hebr. Bibliogr.<br />
(III p. 120) 34.<br />
Manna 1p. 1-7<br />
46. v. Alfabet.<br />
Stephan,1popa din Braqovl 445.<br />
Suer, Ung. March [No 21 329.<br />
Stoianovicl, Harito qi Pelidor<br />
146.<br />
Straparola 1IV, 31 73, [VIII, 21<br />
172.<br />
Strilbe]chi, Fiziognomie 531.<br />
Stumpf 374.
Sulzer. Gesch. Dac. III ip. 14<br />
151463, 1381432, (39113,445,<br />
507 1401 94.<br />
Symphosius 226.<br />
'Menke& viselor 533.<br />
'Talmud. 78u.<br />
Baba batra 152.<br />
Berachoth [f. 10] 337.<br />
79<br />
Pesachim [foL 56] 337.<br />
'Talvj, Serb. Volkslied. I (p. 68)<br />
483, [117u] 480, II 1I-XVIII<br />
488.<br />
"Ta'mpeanu, Lazarila Torma 146.<br />
Targum Ionathan 271.<br />
Tendlau, Buch d. Leg. [No. 42]<br />
297.<br />
'Teodorescu, Cercetalri 201 [pag.<br />
58 591 158.<br />
Colindele 473 [pag.<br />
41-421 386u.<br />
Incerc. critice (pag<br />
48-49] 496.<br />
Tinchideal [fab. 1501 196.<br />
'Tihonravdv. Pamiatniki otrec. lit.<br />
I (p. IXI 258, [p. 6-15]<br />
274, (24-25] 298, [26-31]<br />
302, [79 90] 312, [233-253]<br />
320, [27I-27l.] 328, [273-298]<br />
346, [305 3)8, 308 313]<br />
285, II [40-58] 358, [43 44]<br />
.361, [339-344) 403, [351<br />
INDICE 591<br />
353] 395, [361 376] 509,<br />
[377 - 3811 516, [383 384]<br />
512, [385-387] 510, 511<br />
[398 421] 505, [423 -438]<br />
229, [440] 456 , [438-457]<br />
229, 267u.<br />
Timoneda 41.<br />
Tischendorf, Apocalyps.[XIII]511<br />
[XIII - XIV] 515 (XXXIV,<br />
XLVI) 367, [1-23] 271, [34-69]<br />
358, [42 -43] 361, [95-112,<br />
113-136] 367.<br />
418 -419] 354.<br />
apocr. (pag.<br />
Titu Liviu [II c. 20 § 3] 192.<br />
Transilvania X [p. 277) 14.<br />
Trepetnic mare 511.<br />
Usa pocilintsI [p. 332-356] 467.<br />
Valerius Iulius 10.<br />
Valerius Maximus (IV, 3, 4,] 176.<br />
Vasilie (blestemul marelui) 427.<br />
Vechiul qi noul ghicitor, 528u.<br />
Veselovsky 39 Archiv. f. sl. Ph. V<br />
(469 470) 517.<br />
[89] 374.<br />
Epist. [p. 56-57] 372,<br />
Domenica-Anast. 372<br />
urrn. (p. 194] 386, [201-2021<br />
380, [205, 206,207] 383, [206]<br />
382.<br />
Dvinadt. Piatnit.<br />
388u (p. 357-359] 392.
592 INDICE<br />
Veselovsky, Elefth. [p 68-98] 168.<br />
Sahaiaa. (p. 4 10)<br />
59, {38--44, 60 (40) 61, 366.<br />
Sivila (p. 254) 338,<br />
339.<br />
Weinhold, Weihnnachtasp. 492,<br />
(376-399) 460.<br />
Weissman H, Alexander 10.<br />
Winer, Realwtb. 30.<br />
Wolf, Niederl. Sagen., (p. 691)<br />
454.<br />
, Solomon i Kitovras<br />
325. (p. 84) 162, (169) 269,<br />
(171u) 290, (172-173) 285 ,<br />
(220 224) 333, (245-340)<br />
81, (279 280) 89, (347 350)<br />
328.<br />
,<br />
Son Bogorod. (pag.<br />
335 -358) 367.<br />
Yiepe sfintilor 36, 347.<br />
Vincent. Bell. sp. hist. (LXV c.<br />
1-65) 34.<br />
Vinetchi, InviitAturl 540u.<br />
Wolff, 147u, basme 548, 574.<br />
Voinic inflor. 237, 239u,<br />
Wnestenfeld, Gesch. arab. Aerzte<br />
(p. 12) 519.<br />
s Or. u. Occid. 111.<br />
Wuk, Serb. Darchen (No. 43)110.<br />
Wuttke, Dtsch. Volksaberglaube<br />
(p. 127) 626.<br />
Zacher, Pseudo-Call. (p. 1-6)<br />
8, (106) 30, (107) 31.<br />
Vitae Patrum (V, 39) 144. Zacher. Genoveva 119.<br />
Vitae sanctor. 34.<br />
Zane 46.<br />
Voltaire, Sadie 145.<br />
Zeitschrift Dtsch. Morg.Ges. vol.<br />
Voragine, Legenda aurea 431. (XXXI) 113.v. Gruenbaum.<br />
Vulcan, Siediethre 553, 572.<br />
Wartic 173.<br />
Zeitschrift romanische v. Groeber<br />
Zlatoust, Margarit (f. 113' 498.<br />
(164-165) 572.<br />
Weil, Bibl. Leg. (p. 39) 295, (77-<br />
88) 111, (98) 316, (141-143)<br />
320, (176-181) 144.<br />
Zodiile 620.<br />
Zunz, Gottesd. Vortr. (p.131)46,<br />
,, Synag. Poesie (145u) 403.
Aaron, toiagul infloritor, 287 v.<br />
porn infloritor.<br />
AbderiliT 165.<br />
INPICE 593<br />
Indiicele materielor<br />
Adam in literatura religioasa 266,<br />
din cite elemente s'a zidit A.<br />
267-269, explicarea numelul<br />
Ban 269-270, gonirea lui A.<br />
din rain 283, vergul lui A.<br />
276- 283, cantecele respective<br />
de stea 283 - 284, legenda despre<br />
capul lui A. 289, cununa<br />
din capul lni A. 285,<br />
Adam gi Eva, povestea 270, coprinsul<br />
eT 2722-73, identitatea<br />
el cu leg. slavica 274. Bogomil,<br />
antorul el 275.<br />
Alexandria. Diferite vederl in<br />
prelucrarea el 9, originea<br />
teana 9, basa acestor prelucrarT<br />
10, representantul el roman<br />
11-12, manuscriptele slavone<br />
11, Al. e cunoscuta Romanilor<br />
din sec. XVII 12, datele tiparirel<br />
13. 15, manuscripte romane<br />
14, coprinsul Alexandria 15-<br />
25, raspandirea Al. 27, episodul<br />
cu Ivant 28, influenla asupra<br />
poporulu! 26-30.<br />
Alexandru Machedon 7u, 176, istoria<br />
lui A. riispanditil la toate<br />
popoarele 7, Al. representantul<br />
1:1L<br />
cavalerismulul In evul medin<br />
10, eroul legendar al popoarelor<br />
oriental° 11, calatoria lui A.<br />
la rain 22, Al. in Tad 24, Al.<br />
gi popoarele salbatice 29.<br />
Amulete romane 403-405u.<br />
Analogia, rolul din lit. populara<br />
358.<br />
Antihrist, legenda lui A. 441u,<br />
legenda lui A. in Alexandria<br />
23.29, bgatura cn legendele<br />
virgiliane 30.<br />
Apa vie 437, 551 isvorul eT 28.<br />
Apocrife. ce sant 255, goana contra<br />
for 257, transmiterea gi<br />
raspandirea for 261.<br />
Apollonius d. Tyra, 158, 222, 552.<br />
--Archir gi Anadam, originea 104,<br />
izvorul gi analogii 105, manuscripte<br />
romane 105-106,<br />
adevarata masurii a activitatir<br />
luT A. Pann 106, coprinsul<br />
dupa ms. 106-109, Arch. Esop<br />
gi Bertoldo 109, 185, 188, A.<br />
gi cercul solomonic 325, povegtile<br />
din A. gi paralele 111-<br />
112, proyerbe din A. 211-213,<br />
ghicitori din A. 237, ghicitoarea<br />
en ,,copaciul" gi raspandirea<br />
universals 111.<br />
Garter, lit. pop. rom. 88
594 INDICE<br />
Arghir si Elena 549.<br />
Asmedal, legends lui A. prototipul<br />
lui Merlin, Chitororas, Marcolt'<br />
§i Bertoldo 80, cercetiirile<br />
lui Veseloveky 81, legAtura cu<br />
Archirie" 109.<br />
Astrologhie 500-505.<br />
Ave! 291u, v. Cain.<br />
Avemeleh somnul eel lung 342u.<br />
in doftorii 639.<br />
Averchie 437.<br />
Avestita aripa SataneT"apocriful<br />
394-395 prototipn ebraic, 396,<br />
paraleli greceasci 575, fragment<br />
de desc:antec din A. 396-<br />
397, influenta A. asupra descantecelor<br />
407u.<br />
Avraam, ciclul de legende privitoare<br />
la Avr. 306u, A. zveazdovidet1<br />
308 309 , Iosephus<br />
Ylavius si Nostradamus 310u,<br />
Moartea lui Av. aprocriful despre<br />
in. lui Av. 311u, diferitele<br />
redactiun1311 313, coprinsul<br />
apocaliptic 313-315, suirea<br />
nn cer, raTul 314u, izvoarele si<br />
analogiele 316-317.<br />
Balade, deosebirea for de doTne<br />
Basme, teoriile despre originea b.<br />
545, scoala mitologicA si e-<br />
roarea eT 545, orig. literary a<br />
elementelor constitutive ale b.<br />
546,fondul b. pretutindeneaacelasT<br />
546.547, literature b.<br />
547-549, b. in prosa 649, b.<br />
in versurI 649, b. cum s'au.<br />
rispandit ? 653, comunicarea<br />
fonduluT pe cale literary si<br />
prin vial graTu 553-555.<br />
Bertoldo, originea orientalA 78.<br />
325, istoria fiulul situ 81, din<br />
ce elemente se compune 82.<br />
269, modificArile prin can a<br />
trecut 82, recenziunile romane<br />
82, coprinsul 83-87, deosebirea<br />
intre redactiunea scurtA<br />
lungA 87-88, infiuenta luT B.<br />
asupra proverbelor romane 88.<br />
208u, ghicitorf din B. 235.<br />
237.<br />
Bilete de plAcintA 529u.<br />
Bocete, de made s'au desvoltat<br />
465.<br />
Bogomil fundatorul Bogomilismului<br />
255.<br />
Bogomilismul, ideea fundamentall<br />
a Bog. 255, influents, sa<br />
256-257, asupra legendel despre<br />
lemnul cruceT 284, despre<br />
qi hore 475, legAtura for cn co-<br />
inoartea lui Avram 316, Bog.<br />
llude 476-478, b. romane 0<br />
in apocalipsul ap. Pavel 358.<br />
paralele streine 479-485, co- Buddha, identic cu loasaf 33, B.<br />
lectiunT romans 485-487. sburand in aer 111.<br />
Cacavela persoanA istoricA devenitA<br />
legendary 167, disputatiile
lui 168, cereetarile lui Schmidt<br />
qi Veselovsky 168.<br />
Caderea ingerilor, legenda 261,<br />
uncle se pomenelte 262.<br />
Cain, pus in luny 299.<br />
Cain qi Avel, apocriful 291u,<br />
Satana invata omorul pe Cain<br />
291-293, originea legendelor<br />
293, moartea legendary a lui<br />
Cain 295, redactiunea romana<br />
297-297, a doua varianti 298.<br />
CaTnele naseut din capul lui Cain<br />
298.<br />
Calatoril, c. lui Alexandrula rain<br />
22, c. la Tad &Mare pecoco161,<br />
c. luT Sith la rain 271n, c. lui A-<br />
vraam la cer si<br />
rain 314, c. Mai-<br />
cii Domnulni la Tad 362, c. ap.<br />
Pavel la cer 359u, c. Sf. Grigorie<br />
in cer 490.<br />
Calendar de 140 anT, mijlocitorul<br />
cartilor de prevestire 499, coprinsul<br />
500-525.<br />
Calilag and Damnag 57.<br />
Cantecul pustil. originea 52, trei<br />
variante 47 - 49.<br />
Cantece de stea, originea 460u,<br />
manuscripte 461u, c. de A.<br />
Pann 466.<br />
Cantece populare, caracterul for<br />
475, legatura for cu colinde<br />
476.<br />
INDICE 595<br />
Capclun, flint fantastica lusty<br />
din Alexandria 27.<br />
Caracteristica zoomotfica 456-<br />
457, deosebirea caracteristicel<br />
roman 457.<br />
Cartile populare, causa neconsideririi<br />
qi goanel for 2.<br />
Carti de noroc, atribuite lui Solomon<br />
523-525, manuscripte<br />
524.<br />
Carti de ghiciri 528 -529.<br />
Carp de prevestirT, originea qi<br />
raspandirea for 497-499, cum<br />
an patruns in popor 499, descrierea<br />
lor, 499- 522.<br />
g<br />
Calf de visuri, originea qi des-<br />
voltarea for 532 -534.<br />
Cererile de ertaciune 487-489.<br />
Christos 349n, apocriful roman<br />
351, coprinsul sin 351-353,<br />
passim.<br />
Cilibi Moise, practicele lui 207,<br />
analogiile qi izvoarele 207.<br />
Cocoqul, calltoria pe c. in Tad<br />
61,cat 'tares profeticii a c. 457u.<br />
Coliaduic, prevestirT 514 -516.<br />
Colinde, caracterul qi impartirea<br />
for 471, manuscript° 9i colectiunl<br />
471-474, desvoltate<br />
din apocrife 52,283, 386-387.
596 INDICE<br />
ConjuratiunI , formule roman<br />
426-429,<br />
Copilul fagaduit draculul inaintea<br />
naqterel 438.<br />
Cornicea satelor 167u, eroul for<br />
170, tine este Dedu-Ivan ?171.<br />
Cosma qi Damian In descantece<br />
417.<br />
Craciun , importanta simbolica<br />
a zilelor de C. 514 516.<br />
Creclinte populare, originea literara<br />
26, 27, 28,29, 555 passim.<br />
Credin %e mitologice, persistenta<br />
for 253.<br />
Creltinismnl, influents sa 253.<br />
Crucea, lemnul c. legends. 270.<br />
284, legenda ebraica 271,<br />
originea qi variantele 285.<br />
286, a dona variants 288.<br />
289.<br />
Cucul qi turturica, balada 476.<br />
D6Iamarea Ierusalimulur legen3a341-345,<br />
recensiunile romane<br />
li strain 345 346.<br />
David, izvoditorul Gromovnicn-<br />
Int 509.<br />
De cand ploa en carnatl" prototipul<br />
acestel poveqt1 72.<br />
Dedn-Ivan 170.<br />
Descantecele,cum se nase el e? 406.<br />
407, d. de pocitura de noapte<br />
409-411, de albeaci 412-416,.<br />
prototipul descantecelor romane<br />
417, manuscripte de d. 418.<br />
420, d. di destacut pentru fapt<br />
41K -419, d. de carpe 419-<br />
420. legaturs Intro d. qi doftorit<br />
423.<br />
Descoperirea Sf-tel Liturghil, legends<br />
445, manuscripte qi coprinsul<br />
446 -449.<br />
Doftorii 423, 535 543, caractern1<br />
taumaturgic 537, seamilna<br />
en descanteee 539, sant<br />
li de lucrarl casnice 540.<br />
Dolopathos 63.<br />
Dorofata, Leonat qi 168u.<br />
Dracu, insemnarea vorbel 256,<br />
rolul sau in fantazia populara,<br />
263. caderea d. qi descrierea d.<br />
263 266, rolnl d. in credinta<br />
bogomilici 290 passim.<br />
Dracn, femee 144.<br />
Dracu qi femeea, originea cartir<br />
132, coprinsul 132-133, prototipul<br />
indic 133, devenit basme<br />
roman 134-136, 553.<br />
Ducipal, carol lui Alexandra 17,<br />
571.<br />
Dominica, legenda apocrifa despre<br />
D. recensiuni romane 871.<br />
374, istoria el 372 374, manuscripte<br />
374 377, originea<br />
redact. scurte li coprinsul el
378 - 380, rolnl D. in lit.<br />
pop. 381.<br />
Elena, romantul El. 119. 125.552.<br />
Enigmatiel populara, ghicitorl<br />
din E. cu variante 240-250.<br />
Epimenides, somn lung 346.<br />
Epistolia Domnului Thus Christos,<br />
v. Dominica.<br />
Epistolia Maicil Domnolui; din<br />
ce se compune ? 362, ealAtoria<br />
Maicii D. prin lad, 362u.<br />
provenienta qi influenza, el,<br />
366.<br />
Esop, vista lui E. originea orientalit<br />
185.237.328, manuscripte<br />
romans 185-186, coprinsul qi<br />
paralele 186 188 , pildele ,<br />
manuscripte qi edition/ romane<br />
, 188-199, unele trecute<br />
in colectiunile lu! A. Pann<br />
qi Ispirescu, 192.<br />
Evdochia cu marul, 102 u.<br />
Ezra, autorul obrocire! zilelor,<br />
512.<br />
Tabula, diferite definitiunl 181,<br />
scopul qi istoria eT 182-183,<br />
fabule vulpelti, prototipul qi<br />
rAspandirea for 184, deosebirea<br />
f. orientale de cele uccidentale<br />
193, f. lul A. Pann,<br />
,,§oarecile" prototipul , variante<br />
qi paralele. 193 195 ,<br />
alts f. din Povestea vorbil cn<br />
paralele 195.<br />
INDICE 597<br />
Fabule gi istorioaxe de A. Pann,<br />
caracterul for 151, Jeciorul<br />
moqtenitor" originea qi littirea<br />
152, planul siiuigiulul" Max<br />
Muller qi. Benfey 153-154.<br />
Fabule qi poveqt1 simplificate,<br />
devin proverbe 214 216.<br />
Fats saraculuI cea isteatA; driginea<br />
acestui balm 88, paralele<br />
89, 572.<br />
Fata cu mAinele tliate 120-<br />
125 ; orig. egipteanA 552.<br />
Faust, originea legendel 432 u.<br />
Fenix, legends, vechimea qi raspandirea<br />
el 141.<br />
Filerot qi Antusa, editiile schimonosite<br />
129, probabila identitate<br />
cu Ecrotocrit" 129, manuscripte<br />
romine 130-431.<br />
Filosofia poporolul, example din<br />
217-219.<br />
Filosoful indian, ce este in realitate<br />
206.<br />
Fiziognomie 531-532, coprinde<br />
qi Hiromandie etc. 532, semne<br />
de moarte 538.<br />
Flagelanti, 373 u.<br />
Floarea Darurilor originalul 138,<br />
coprinsul 138, isvoarele 140.<br />
201, esemple din Physiologus<br />
140 141, povettti qi originalobe<br />
for 142-144 , cate-va<br />
maxima din 202-204.
598 1ND CE<br />
Prigurl, personificate 408, rävase<br />
de f. 423-425, leac de<br />
f. 426 426.<br />
Garamanti, Brahman!, voroava<br />
for cu Alexandru 31, 559u.<br />
Gaspar. originea cuvantulul 496.<br />
Gerbert 433.<br />
Ghenoveva, originea eT 114, prelucririle,<br />
bass traducereT romane<br />
114, coprinsul 115-118,<br />
paralele strilne qi o paralelA<br />
romans 119, manuscripte paralele<br />
120, legiitura cu minunile<br />
M. Domnului 438, cu povestile<br />
egiptene 552.<br />
Sf. Gheorghe In lung. 299.<br />
GhicitorT, ce stint 7 originea si<br />
vechimea for 224, deosebirea<br />
celor elene de cele romane<br />
225 -226, rum se nasc gh.<br />
227, gh. biblice 228, originea<br />
literary a unor gh. 238.451,<br />
colectiuni romitne 239 240,<br />
574 ghicitorl omonime 240-247,<br />
gh. sinonime 248-250.<br />
Gog qi Magog, popoarele salbatice<br />
inchise de Alex. 29-30.<br />
Golgatha, originea numeluT 289.<br />
Grapsime, ineaurirea for 207-<br />
208, 235.<br />
GreciT, influenta for asupra OrientuluT<br />
qi in special asupra<br />
Indieb 55.<br />
Sf. Gregorius pe piatra, legenda<br />
157.<br />
Gromovnic. prevestirT din tunet,<br />
caracterul qi coprinsul 506-<br />
509. combinat en sismologiul<br />
507 -508.<br />
Guru - Paramartha 171.<br />
Haemorrhoscop 505<br />
Halima, caracterul qi originea<br />
eT 92.97, traducerile orientale<br />
qi amplificirile 92, fntaTa<br />
traducere europeana 93, prototipul<br />
HalimaleT roman 94.<br />
manuscripte roman 94-95,<br />
Hexaimeron, ro1n1 qi provenients<br />
260.<br />
Hotu viclean, originit egipteanA,<br />
basm 650n.<br />
Hronografe, originea qi importanta<br />
for 258, diferite H. 262,<br />
574.<br />
Ieremia legendalui I. v. Avemeleh,<br />
v. Diatunarea Ierusalimului.<br />
Iliodor, cel d'antIT6 roman 126,<br />
coprinsul 126-127, influents<br />
sa asupra romanuluT modern<br />
1?7, traducer! qi manuscripte<br />
romine 128.<br />
Inflorirea lemnului uscat, prototipul<br />
legendelor 288 v. Aaron.<br />
v. pomul.
Ingerul qi shlastrul 142u, 572.<br />
IntrebArl qi rAspunsurI, originea<br />
for 81, 450-457 manuscripte<br />
228, prototipul qi numarul for<br />
229.449, ghicitorile din I. 230-<br />
234, iroportanta for ca mijlocitorl<br />
235, coprinsul for religios<br />
82, Intreb. snovoase 162-<br />
167, 227.<br />
loasaf, eroul credinte1 creqtine<br />
32, identic cu Buddha 39,<br />
legatura cu cantecul pus -<br />
tiel" 46.<br />
Iosua ben Levi, calatoria sa en<br />
ingerul mortil 144u.<br />
ImbrAcat qi nelmbrAcat 85u 88u,<br />
572.<br />
Indic& literature, importance el<br />
pentru lit. pop. 55, povestilor<br />
indiene 56, cartes cea<br />
mar de frunte 56u.<br />
Ine1ul gi nAframa, balada, vanante<br />
si paralele 483-484.<br />
.Toco-seria, fat parte din lit. romantics.<br />
4, mijiocesc trecerea<br />
nuveleb in snoava 159.<br />
Iraclie, izvoditorul Gromovnieulur<br />
509.<br />
Jrozii originea for occidentall<br />
490u, desvoltarea for 491--<br />
493, texts diferite romiine 493-<br />
495.<br />
Isopia v. Esop.<br />
Inda. legenda lui 157.<br />
1NDIC} 599<br />
Judecata de pe urml, descrierea<br />
manuscripte, redactiunl 441-<br />
444.<br />
Judecata plcurarilor, legatura<br />
en Idiorita" 476 478.<br />
Lalenbuerger 171.<br />
Larneh, legends lui 296u, omoarl<br />
pe Cain 297.<br />
Leftirie se priceqte cu Tarasie<br />
388u.<br />
Lentul, ipltiintare despre fata<br />
lui Hristos 351.<br />
Leonat qi Dorofata 168u.<br />
Literature esteticA, coprinsul eT<br />
4, nu este proprietatea poporuluI<br />
5.<br />
Literature eticA, ce coprinde 4,<br />
este proprietatea poporulul 5,<br />
scopul qi deosebirea-i de literature<br />
esteticA 179 180.<br />
Literature haiduceascA, caracte-<br />
,<br />
rul qi originea el 147, N. D.<br />
Popescu qi Leon Wolff 148.<br />
Literature nescrisA, cum se desvola<br />
479.<br />
Literature popular/. definitia gi<br />
farmecul el 1, renaqterea eT<br />
in Germania 2, importanta eT<br />
3, clasifiearea eT 4, caracterul<br />
eT general b.<br />
Literature religioasl, definitia eT
600 INDICE<br />
4, ea modificl credintele poporulul<br />
5,1 religioasA roman<br />
este mai toatA ineditA 258,<br />
hasa el 259.<br />
Lithostroton 289.<br />
Liturghie v. Descoperire; L. idealisatA<br />
448u.<br />
Lot, ispasenia lui 286.<br />
Mahiil fiul lu! Tarasie 390.<br />
MATestrele, originea for 29.<br />
MAinile tAiate, ce crest la loc<br />
123.124, 437.<br />
Melhisedee, legends privitoare la<br />
M. 301u, recenziunile roman<br />
302 303, coprinsul 303-305,<br />
deosebirea intro variantele 305,<br />
identitatea M M. cu Sem. 306.<br />
Merlin 80.<br />
Miel, prevestirl despre un 811.<br />
Michail Arhanghel, fugArit de<br />
nevasta sa 134u, vestitorul<br />
morti/ lui Avr. 313ur. important<br />
la Bogomili 316.366,<br />
M. duce M. Domnulul prin<br />
lad 364u.<br />
Minunile M. Domnulul 430u,<br />
elemente diverse din eari se<br />
compune si manuscriptele 431,<br />
coprinsul for 436 438, legatura<br />
for en basme 157.438.<br />
Minunile Sf. Sisoe, legenda 393,<br />
tale doua redactiunI 393<br />
Mamer, tale 12 vise, originea for 394, coprinsul 397 398, rebuddihistiel<br />
59, estract 59u, 1Miunea en Avestita198 399,<br />
prototipul si modificArile 60, Sf. S. inloenit prin Sf. Maria<br />
urmele in basme 61.<br />
408, o rugA impotriva draci-<br />
MAnAstirea Arges, paralele 479lor<br />
426u.<br />
481.<br />
Miorita" legAtura cu collude<br />
Manna, facultatea el 322. 476-478.<br />
Manuscripts mate, snoave si po-<br />
Moartea, fata groaznicii 315.<br />
vesti v. indite I, colectia Go- Moise, toiagul lul 271, apocalip-<br />
'emu qi<br />
caracterul el 174, sul lui M. 271, legende despre<br />
unele esemple en paralele 174- gangAvirea lui M. 318, paralele<br />
176.<br />
318 321, invall cu arh . Ga-<br />
Marcnlphus, legAtura en Bertold<br />
vriil 321, alte legende 322<br />
323, despre moartea lui M.<br />
80.<br />
316.<br />
Muntil cari se impreuna 23, 29u.<br />
Mycerinus care 'qi lubette fata,<br />
prototipul basmelor 552.<br />
Nartis si Echo, poveste din Ovid<br />
149, causa popularitatil 149.
Nastratin Hogea, persoana qi<br />
snoavele 164, editinnileromane<br />
164, prototipul indic qi paralele<br />
spline 165-166.<br />
Nemrod sburand in aer 111, aruncA<br />
pe Avram in foe 307,<br />
N. tatAl nrialilor 299.<br />
Nopti 1001, coprinsul lor 93,<br />
traduce de Barac 95, v. Halima.<br />
Novelistica, caracterul qi desvoltarea<br />
el 150, caracteristica no-<br />
INDICE<br />
601<br />
A. Pann qi<br />
activitatea sa literary<br />
v.Indice II s. v. Pann.<br />
Parabole. p. cu ignorogul, vechimea<br />
qi rAspandirea el 24.30,<br />
42 n. 571 par. color tad<br />
prieten! 44 u. forma prosaicA<br />
qi variantele eT roman 46.<br />
Pavel, apocalipsul apost. P. origlues<br />
qi important& le 357,<br />
tole doult redactiun! 358, coprinsul<br />
sAu 359 360, un fragment<br />
360-361.<br />
velistice! roman 150, repro- Pavlichenl 358.<br />
sentaniil roman! si strein! 150-<br />
Pepelea 171.<br />
151, trecerea novelel in snoavA<br />
158, tine a mijlocit aceasti Perdaf, vicleniile mecterulni P.<br />
trecere 159.<br />
83, legatura cu Bertoldo 83u.<br />
Ooase. oracole dupA artmcarea Physiologus, vechimea al in Cara<br />
de 525.<br />
139, originea qi caracterul<br />
cArtil 139, pilde din P. din<br />
Qbrocirl de zile 510-512 atri- InvAtiiturile lui Neagoe-vodA<br />
buite luT MoYse 511.<br />
139.572 legltura-i cu Floarea<br />
Oedipus, legends le 157. Darurilor 138-140.<br />
Oracoli din cart! 526-528. Pilat, epistola apocrifa a lui P.<br />
353.<br />
Orati!, ideea for generalil 487,<br />
paralele qi colectiunI488 489. Pilde, din Invatliturile lui Nea-<br />
Ordalie 456.<br />
goe vodA 139.571 p. despre viclequgurile<br />
femeilor 69-71 He-<br />
Pitettla qi Pepelea, caracterul liade qi Macedonski 71, p. din<br />
for 171.<br />
Varlaam v. parabole.<br />
Pallia, ce este ? 258.260.<br />
Pantschatantra diferftele versiun!<br />
Pilde filosofeqli, originalul for<br />
57 u. o parte dintr'ansa in<br />
204, cAte-va exemple 205literature<br />
romans 58, urme in<br />
206.<br />
povelt1 roman 69 u. Piram qi Tisbe, poveste orien-
602<br />
tal' in Ovid 148, 573 editiile<br />
roman 149 causa popularit4ii<br />
149.<br />
Podobnicele pogrebaniei, idontitatea<br />
for cu bocete 466.<br />
Pomul uscat inflorind 286u ,<br />
437.574, v. Aaron.<br />
Pomul ertAril pacatelor 287,<br />
Point din rain 288u.<br />
Point ce cresc din mormilnt 483u<br />
576.<br />
Povesti, ideile religioase rAspandite<br />
sub forma de p. 254, ma-<br />
INDICE<br />
pre, 337 u. originea qi desvotarea<br />
338 - 339.<br />
Proorocirea, eAntA3c de steal,<br />
rAspAndirea eT 462.463.465.<br />
Proverbe. ce aunt? coprinsullor<br />
197, In Alexandria 26, diferents,<br />
p. de maxima 19'3.219,<br />
colectiunT romans 201.221.<br />
Rftvace de frigurt 423-425.<br />
Reted sufleteaseli 543.<br />
Rhampsinit, povestea en hotul<br />
550u.<br />
terialul for original 254, origineapi<br />
desvoltarea for 255<br />
v. basme.<br />
Povestea printesei france§ti 120<br />
123, legatura cu pove§ti agiptene,<br />
552. basme romane<br />
pi straine analoge 124 -125.<br />
Roata lui Solomon. texte pi manuscripte<br />
623-626.<br />
Romanusbflehlein , prototip la<br />
doul deselintece romans 420-<br />
422.<br />
Saliastrul Qi Ingerul 142 672.<br />
Sitmca, amulet 408 407.<br />
Povestea numerilor 466, variantele<br />
467-471.<br />
§amir, legenda solomonicA, IegAtura<br />
en earba fearelor 326.<br />
Povestea vorbiT ; cento nov.<br />
rom. 151, o poveste din p.<br />
v. 155, osiindirea vital 156-<br />
167.<br />
Povestea en entiile, originea Qi<br />
litirea el 40u. Boccaccio qi<br />
Shakspere 41u.<br />
Prognosticul" parte integrant<br />
din calendar 612-514.<br />
&Angelo ne1ters 454-455.<br />
Sapte-zeci qi<br />
doug de nume, apocriful<br />
401, originea-i orientail,<br />
cabbalisticA 401, ale<br />
lui Christos, coprinsul 403, ale<br />
MaiciT Domnulu! 404-405.<br />
Satana 261-263n v. drat.<br />
Satanael , principiu bogomilic<br />
288-290.<br />
Proorocirea Savilel, legends des- Sava, regina legenda 326, co
prinsul 326 327, izvorul<br />
paralele 327-328.<br />
ScrierT romantice, traduce 145<br />
147, uncle introduce sub indoita<br />
stravestire 146, deosebirea<br />
for de cartile populare<br />
146.<br />
Secte eretice, caracterul activitatiT<br />
for 254.<br />
§ezatoarea la Ora, povestea cu<br />
ghicitoarea 157, analogiile universale<br />
157, tuna, rasa" coprinsul,<br />
originea si paralele<br />
straine 158 159.<br />
Sfanta Scripture, maxime din, 201<br />
apocrifele cum se nasc din S.<br />
S. 265, apocalipse cum so<br />
naec 255.<br />
Sibila 289, 326u, v.<br />
Sava v. Proorocirea Savilei.<br />
Sith. calatorie la rain 271u, educe<br />
o ramura din ran 274,<br />
285n,S. izvoditorulliterilor 299<br />
Snoave, caracterul for cosmopolit<br />
166, originea for din nuvele<br />
158, 166 etc. s. de Ispiresca,<br />
isvorul qi filiatiunea for 172u,<br />
vulpea firoscoasi 195, Tichindeal<br />
ci Lafontaine 196.<br />
Soacra, balada, 484, variante,<br />
paralele 485.<br />
Solomon eroul IntslepciuneT omenestT<br />
54, 324, rolul Ban in<br />
legendele universale 79, cer-<br />
1NDICE 603<br />
qi<br />
cetarile lui Veselovsky 324-<br />
325 8. si Asmedai 78n, 269<br />
334 337 , S. ci Chitovras<br />
332, S. ci Sibila 289, S. lovecte<br />
en pietri capnl lni Adam<br />
289, originea solomonica<br />
a nnor basme 325, S. face o carte<br />
de doftoriT 336, roata lui S,<br />
523-526.<br />
Somnul cal lung al luT Avemeleh<br />
legends, 346, ideea fundamentali<br />
ci paralele roman<br />
347 348, intrat in doftoril<br />
539.<br />
Sphinx, ghicitoarea eT 224.<br />
Stea legate de vista omului 31,<br />
influenta stelelor v. Actrologhie,<br />
Zodiile.<br />
SuperstitinnT, proverbe mite din<br />
216-217.<br />
Syndipa, originea indielt 54, ca,<br />
racteristica de Goerres 62 -<br />
transformarile occid. qi orient-<br />
63, textele roman 64u, coprinsul<br />
65 68, ce este in rea.<br />
litate 68, pilde din 8. 68u.<br />
Tartnhanser legends. qi<br />
paralele<br />
287.<br />
Tarasie 389u.<br />
Teofil, legends lul 433, coprinsnl<br />
eT 434 435.<br />
Testament Nou, maxime din 213-<br />
214, apocrifele 4i legendele
604 INDICE<br />
relative 349, urmele slabe in ,,Vicleim" v. Irozi.<br />
cantece qi colinde 350-351.<br />
Vicleniile mesterulni Perdaf v.<br />
Testament Vechiu, apocrife qi Perdaf.<br />
legende v. Sf. Scripture.<br />
Vinerea legenda eY, prototipul qi<br />
TigAra, steaua 502n. luerasile el 382 383, coprin-<br />
Titara v. Tigrtra,<br />
sul ei 383 - 385, intrebarl relative<br />
la V. 385-386, leg.<br />
Til rBahoglinda, prototipul si devenita colinda. 386-387.<br />
isvoarele 160, ed4iunile romane<br />
161, snoava. din T. si A. Vineri 12, legends for 388, re-<br />
Pann 161-162, intrebarile lui<br />
dacp:nnile redae-<br />
T. v. lntrebarile snovoase.<br />
Iiunea romans. 389 -691.<br />
Trey Ghebosi de Barac, originea Virgil 195, 526, V. vrajitor in<br />
72u, coprinsul 73 75, a doua evul medin 432.<br />
reds;ctiune de A. Pann 75u, Vp3 profetic 314, 366u, 481n.<br />
localizata in Galati 76u.<br />
Visul prof. al lui Mamer 59n.<br />
Trey sireti qi dol ghebosi de<br />
Wartic, valoarea for 173. Visul M. Domnului, apocrif 366,<br />
Veselovsky si Hasdeu despre<br />
Trepetnic 517 519, t. la Arab! originea lui 367, tine n a dat<br />
519. naltere 368, redactiunile ro-<br />
Ursitoarele, originea for 29. mane 369 -<br />
370.<br />
Vemile vazduhuluY 361.439. Visul lui Tudor, Pintea, Cerirea,<br />
v. vie profetic.<br />
Varlaam si loasaf romanul 32,<br />
ce a contribuit la raspandirea VisurY, ail de, v. Indice IT.<br />
lui universals 32 - 33, tradu- Vorbire intro Leonat si Dorofata<br />
cerile qi reputatiunea lui 33 coprinsul 168 -169, originalul<br />
34, redactiunile romane 34 probabil italian 168.<br />
35, coprinsul 36 38, parabolele<br />
39u.<br />
Voroava Garamautilor 559u.<br />
Sf. Vasile eel non 436u, popu- Zadic de Voltaire elemente conlaritatea<br />
i coprinsul 439-441.<br />
stitutive 145, originea ,,Enigmelor"<br />
145.<br />
Vista lui Bertoldo v. Bertoldo. Zefirin eel frumos, beam solorao-<br />
Vista Ini Esop v. Esop. nie 328 332.
Ziekoare, deosebirea for de proverbe<br />
221, compilatinni de z.<br />
221, specimen de z. 222.<br />
Zidirea InmiY, comentarif ei apocrife<br />
260.<br />
Zidirea peate noapte 437.<br />
in aer 108.188.<br />
)7<br />
INDICE 606<br />
FINE<br />
Zidirea unul oni in temelie 479-<br />
480.<br />
Zile 1001 de, basa acestel colectiuni<br />
93, contopirea cu 1001<br />
nopII In Halima 94, confundate<br />
en site poveeti 96.<br />
Zodiile 619-622.
BUCURESCI<br />
TIPOG<strong>RA</strong>FIA CURT!! E EGALE, PROP% P. GOBI. FIT<br />
12, Passagiul Fora; 12.<br />
1883.
CART! EDITATE EAU- DEPUSE<br />
La Libriria IG. HAIMAIIIII Bucaresd<br />
Al. A. Maoedonski, PoesiT, un volum . . Ley 4<br />
r legatura de luX . n 8.<br />
Carol Scrob," Poesil complecte,<br />
un volum . r 4<br />
n n a legaturl de lux n 6<br />
Calendarul lumel elegante 1883 n 40<br />
editiune de lux. ,, 76<br />
Garbiniti George, Florile Primaveril, Poesil . n 2<br />
Alexi Teohar, Al carte, al parte, Roman original ,, 1,60<br />
/7 Ciarda alb" Poem" . . 71<br />
,, 60<br />
Dictionar portativ Germano-roman . n 3,20<br />
II<br />
Milli N. D. Elements de aritmetici . . . . n 30<br />
Boerescu Basile, Codicele romane, 3 volume . . n 42<br />
Piliraon Ilia, Dveptus Civil, 2 volume . . . n BO<br />
SiindulesouNanoveanu, Esplicatia Cod. Proced.<br />
Civile, editia II . . n 26<br />
Bujoreauu,:Colectiune de leginirile Romania! 2 vol a 60<br />
Zotu, Dr. 0. Carte de citire greaca . . a 2<br />
.7, Gramatica de limbo great" . ,, 2,50<br />
Per1188el, Curs elementar de igienit . . . . n 3--<br />
B0319.TM Elie, Indicatorul doben4ilor si al scomptarilor<br />
. . . . . . n 5<br />
Rosetti D. R., Vicleimul, comediS . . ,, 60<br />
S1111(51111, Among Intime. Poesil .<br />
,, 3<br />
Ganeseu, Surise si suspine<br />
:<br />
Silvio-Pellico, Inchisorile male<br />
n 1.60<br />
Raul de Pontbriant, Dictionar romano-fiances ,, 5<br />
Codrescu, Dictionar franceso-roman 2 volume marl ,, 36<br />
n germano-roman 2 n 28<br />
Little, Dictionnaire complet de la langue "franc:Ise,<br />
6 vol. tree grand in 40 a 3 colonnes, relies . 11 160<br />
,, Abr5ge du dictionnaire de la langue frangaiee.<br />
grand in 8° retie. . . . n 19,60<br />
,, Petit dictionnaire universe!, un voL de 908<br />
pag. cartonnd lel 3,60, tell° . n 6,50<br />
Larousse, Dictionnaire complet de la langue francaiae,<br />
cartonne 9,50 retie . . .<br />
n 5,50<br />
Titu MaiOre8d11, Patru novele de Carmen Sylva eto. ,, 1<br />
Jacob Negruzzi, Pe malul mare, Naratitml de voiaj. n 1<br />
G. Baronzi, Comedia Stelelor n 50<br />
n<br />
Basmele n .<br />
Barba luT Stefan cal mare, comedia n 50<br />
de our, de Andersen, etc., tracing de Pica ,, 1<br />
Constanta, miresa inside! .<br />
n 60<br />
Junele Mariner ,, 50<br />
De pe Tron la Esafod a 60<br />
Mural, Cspitanul Negrilor n 60<br />
Alisma sad rescOla din Bombay a 60<br />
Ivan Robinsonul;Norduld n 60<br />
Fate din Afganistan a 60<br />
Jules Gerard omorltorul leilor a 50<br />
0 ndpte teribilit n 50<br />
Carp, Fabule<br />
2