Prezentare 5 - Platforma Moesică - Doru Juravle
Prezentare 5 - Platforma Moesică - Doru Juravle
Prezentare 5 - Platforma Moesică - Doru Juravle
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Prezentare</strong> 05<br />
II.3. PLATFORMA MOESICĂ<br />
II.3.1. COMPARTIMENTUL VALAH<br />
II.3.2. COMPARTIMENTUL SUD-DOBROGEAN<br />
II.3.3. COMPARTIMENTUL CENTRAL-DOBROGEAN<br />
1. Poziția structurală în Europa<br />
2. Poziția şi limitele în teritoriul României<br />
3. Vârsta<br />
4. Stratigrafia<br />
4.1. Soclul (= Fundamentul)<br />
4.2. Cuvertura sedimentară<br />
5. Tectonica<br />
5.1. Tectonica soclului<br />
5.2. Tectonica cuverturii<br />
5.3. Raporturile cu morfostructurile adiacente<br />
6. Corespondențe fizico-geografice
1. Poziția structurală în Europa<br />
HARTA<br />
STRUCTURALĂ<br />
A<br />
EUROPEI<br />
ESTICE
HARTA<br />
STRUCTURALĂ<br />
A<br />
EUROPEI<br />
ESTICE
F. PERICARPATICĂ<br />
Vicov<br />
Solca<br />
P M<br />
Păltinoasa<br />
Tg. Neamț<br />
Buhuşi<br />
P B<br />
V-Adjud<br />
P C<br />
E-Buzău<br />
S-Ploieşti<br />
P V<br />
Găieşti<br />
Bibeşti<br />
Drobeta-Turnu Severin<br />
2. Poziția şi limitele în teritoriul României
3. Vârsta<br />
cadomiană<br />
(Proterozoic superior - Paleozoic inferior)<br />
(Enciclopedia Geologică. Elsevier<br />
Sursa: www.wikipedia.org)
4. Stratigrafia<br />
4.1. Soclul (= Fundamentul)
Ciclul Fundament Valah Fundament Sud-Dobrogean Fundament Central-Dobrogean<br />
Assyntic – cadomian<br />
(Proterozoic sup. – Paleozoic inf.)<br />
Fundament de tip valah<br />
Roci metamorfice<br />
cu intruziuni de<br />
corpuri magmatice:<br />
- paragnaise cu biotit;<br />
- micaşisturi cu<br />
granați;<br />
- amfibolite cu epidot;<br />
- şisturi cloritoase;<br />
-şisturi cuarțitosericitoase.<br />
- granite;<br />
- granodiorite,<br />
- diorite,<br />
- gabrouri.<br />
Grupul<br />
de Cocoşu<br />
Grupul<br />
de Palazu<br />
Grupul<br />
de Ovidiu<br />
Roci epimetamorfice -<br />
depozite vulcanosedimentare<br />
slab<br />
metamorfozate:<br />
- spilite;<br />
- piroclastite;<br />
- roci epiclastice.<br />
- micaşisturi<br />
- cuarțite amfibolice;<br />
- micaşisturi amfibolice;<br />
- silicolite;<br />
- calcare;<br />
- dolomite;<br />
- minertalizații de fier.<br />
- ortognaise cu microclin;<br />
- pegmatite;<br />
- micaşisturi.<br />
Grupul<br />
şisturilor verzi<br />
Grupul<br />
de Ceamurlia<br />
Roci epimetamorfice:<br />
- filite verzi;<br />
- şişturi cloritosericitoase;<br />
- metaepiclastite;<br />
- metapiroclastite bazice.<br />
- micaşisturi;<br />
- paragnaise;<br />
- cuarțitice biotitice;<br />
- amfibolite;<br />
- metagabrouri;<br />
- metadiorite;<br />
- şisturi micacee.
4.2. Cuvertura sedimentară
1. Cuvertura este alcătuită exclusiv din roci sedimentare, acumulate în cinci<br />
megacicluri de sedimentară marină, separate de perioade de exondare. În aceste<br />
perioade în care au luat naştere paleoreliefuri:<br />
a. Cambrian – Carbonifer inferior<br />
b. Permian – Triasic inferior<br />
c. Jurasic – Cretacic<br />
d. Eocen - ?Oligocen<br />
e. Badenian superior – Pleistocen mediu<br />
Exondare<br />
Exondare<br />
Exondare<br />
Exondare<br />
Exondare - Relieful actual.<br />
2. Cele mai vechi roci din cuvertură care aflorează sunt Jurasice.<br />
3. Litologic este alcătuită din alternanțe de roci epiclastice, organogene şi<br />
piroclastice.
a. Ciclul Cambrian – Carbonifer inferior<br />
(Enciclopedia Geologică. Elsevier<br />
Sursa: www.wikipedia.org)
Morfologia fundamentului în Cambrian
CICLUL<br />
Vârsta<br />
CICLUL CAMBRIAN - WESTPHALIAN<br />
CAMBRIAN ORDOV. SILURIAN DEVONIAN CARB.<br />
F. de<br />
Vlaşin<br />
F. de<br />
Călăraşi<br />
F. de<br />
Smirna<br />
Formațiunea de Țîndărei<br />
Compartimentul Valah<br />
Form.<br />
de Mangalia<br />
F. de<br />
Vlaşin<br />
Compartimentul<br />
Sud-Dobrogean<br />
argile şi marne argile şi siltite<br />
calcare<br />
argilo-siltite<br />
F. de<br />
Călăraşi<br />
F. de<br />
Smirna<br />
Formațiunea de Țîndărei<br />
Form.<br />
de Mangalia<br />
dolomite<br />
şi<br />
calcare<br />
gresii cuarțoase gresii cuarțoase<br />
argilo-siltite<br />
gresii cuarțoase gresii cuarțoase<br />
EXONDARE - PENEPLENIZARE<br />
Compartimentul<br />
Central-Dobrogean
CICLUL<br />
Vârsta<br />
CICLUL PERMIAN - TRIASIC<br />
Formațiunea<br />
de Segarcea<br />
PERMIAN TRIASIC<br />
Formațiunea<br />
Formațiunea de Roşiori de Alexandria<br />
b. Ciclul Permian – Triasic inferior<br />
Compartimentul Valah<br />
- depozite<br />
clastice roşii;<br />
- marne;<br />
- dolomite;<br />
- sare gemă şi<br />
anhidrit.<br />
- calcare;<br />
- marne;<br />
- dolomite;<br />
- sare gemă şi<br />
cuiburi de<br />
anhidrit;<br />
- roci bazaltice.<br />
- argile şi siltite<br />
roşii;<br />
- gresii brunroşietice;<br />
- sare gemă şi<br />
cuiburi de<br />
anhidrit;<br />
- roci bazaltice.<br />
Formațiunea<br />
roşie superioară<br />
Exondare<br />
Formațiunea<br />
roşie inferioară<br />
Compartimentul<br />
Sud-Dobrogean<br />
Lacună de sedimentare<br />
- gresii<br />
feruginoase;<br />
- argile şi siltite<br />
feruginoase;<br />
Paleorelief<br />
- gresii roşii şi<br />
verzui;<br />
- Conglomerate<br />
şi brecii roşii;<br />
EXONDARE - PENEPLENIZARE<br />
Compartimentul<br />
Central-Dobrogean
CICLUL<br />
Vârsta<br />
CICLUL JURASIC – CRETACIC + C. EOCEN - OLIGOCEN<br />
c. Ciclul Jurasic – Cretacic + Ciclul Eocen – Oligocen?<br />
Ec. – Ol.<br />
JURASIC CRETACIC<br />
Compartimentul Valah<br />
Albian -<br />
Senonian<br />
Berriasian -<br />
Apțian inf.<br />
Liasic - Dogger Malm<br />
- gresii<br />
- marne<br />
- calcare<br />
cretoase<br />
- tufite<br />
- gresii<br />
- marne<br />
a. în vest<br />
- calcare, marne<br />
b. în est<br />
- gipsuri, anhidrite<br />
- calcare<br />
- argile, siltite şi<br />
gresii policolore<br />
- calcare<br />
- gresii cuarțoase<br />
- gresii calcaroase<br />
- argile<br />
- marne<br />
bituminoase<br />
- calcare sporadic<br />
F. de<br />
Murfatlar<br />
F. de<br />
Peştera<br />
F. de<br />
Cernavodă<br />
F. de<br />
Poarta<br />
Albă<br />
Bathonian –<br />
Tithonic<br />
Compartimentul<br />
Sud-Dobrogean<br />
- cretă<br />
- marne cretoase<br />
- bentonite<br />
- microcongl.,gr.<br />
- microcongl.<br />
- gr. cuarțoase<br />
-gr. cretoase<br />
- calc. recifale<br />
- arg. policolore<br />
cu gips<br />
- dolomite<br />
- calc. dolomitice<br />
- marne şi argile<br />
- calc. micritice<br />
- calc. grezoase<br />
- calc. silicolitice<br />
Exondare<br />
F. de<br />
Casimcea<br />
F. de<br />
G. Dobro-<br />
gei<br />
F. de<br />
Tichileşti<br />
Exondare<br />
Compartimentul<br />
Central-Dobrogean<br />
Morfogeneză<br />
- gr. calcaroase<br />
- arg. policolore<br />
- calcare recifale<br />
- calcare<br />
- r. epiclastice<br />
- r. carbonatice<br />
Peneplenizare
CUVERTURA<br />
JURASICĂ<br />
DIN<br />
COMPOMPARTIMENTUL<br />
CENTRAL-DOBROGEAN
CICLUL<br />
Vârsta<br />
CICLUL BADENIAN SUP. – PLEISTOCEN MEDIU<br />
Badenian Sarmațian Meoțian - Dacian Romanian Pleistocen<br />
e. Ciclu Badenian superior – Pleistocen mediu<br />
Inf. + med.<br />
Compartimentul Valah<br />
- nisipuri<br />
- marne<br />
- nisipuri şi argile<br />
- Pietrişuri de<br />
Cândeşti<br />
- argile<br />
- siltite<br />
- nisipuri<br />
- gresii<br />
- argile<br />
- siltite<br />
- nisipuri<br />
- gresii<br />
- argile<br />
- siltite<br />
- nisipuri<br />
- gresii<br />
- calcare oolitice<br />
- conglomerate<br />
- argile şi marne<br />
- gresii<br />
- gipsuri<br />
Compartimentul<br />
Sud-Dobrogean<br />
Morfogeneză<br />
Acumulare<br />
depozite eoliene<br />
- argile<br />
bentonitice<br />
- marne<br />
- nisipuri<br />
- pietrişuri<br />
- calc. oolitice<br />
- gresii calc.<br />
- marne şi argile<br />
- conglomerate<br />
- nisipuri cuarț.<br />
- gresii<br />
- marne şi argile<br />
Exondare<br />
Compartimentul<br />
Central-Dobrogean<br />
Morfogeneză<br />
Peneplenizare<br />
Acumulare<br />
depozite eoliene
(din Jipa, 2006)
(din Jipa, 2006)
(din Jipa, 2006)
HARTA GEOLOGICĂ<br />
A<br />
COMPARTIMENTELOR<br />
SUD-DOBROGEAN<br />
ŞI<br />
CENTRAL-DOBROGEAN<br />
(din Ionesi, 1994)
HARTA GEOLOGICĂ<br />
A<br />
COMPARTIMENTELOR<br />
SUD-DOBROGEAN<br />
ŞI<br />
CENTRAL-DOBROGEAN<br />
(din Seghedi, 2008)
5. Tectonica<br />
5.1. Tectonica soclului<br />
(din Bădescu, 2005)
5.2. Tectonica cuverturii
5.3. Raporturile cu morfostructurile adiacente<br />
CONTACTUL COMPARTIMENTULUI VALAH CU OROGENUL CARPATIC
Contactul cu Orogenul Dobrogean (Pătruț et al., 1983)<br />
- Spre sud, Sectorul Deltei Dunării vine în contact cu Orogenul Nord-<br />
Dobrogean prin falia Sf. Gheorghe – Oancea.<br />
- De-a lungul acesteia, Orogenul este înălțat şi şariat spre NV, peste<br />
<strong>Platforma</strong> Scitică.
5.4. SISTEMUL RUPTURAL<br />
(după Pârvu și Cătuneanu, 1989)
6. Corespondențe fizico-geografice<br />
6.1- Apariția şi evoluția reliefului Câmpiei Române au fost condiționate de<br />
evenimentele romanian-cuaternare. După depunerea pietrişurilor de Cândeşti în<br />
Pleistocenul mediu, partea nord-vestică a platformei a suferit o mişcare de ridicare<br />
ce a determinat apariția uscatului şi a rețelei hidrografice. Mişcarea a continuat<br />
episodic, mai puternic în nord-vest, unde se formează interfluvii mai înalte şi văi<br />
adânci.<br />
În partea estică se menține o sedimentare lacustră, pelitică (formațiunea de<br />
Coconi), iar din Pleistocenul superior (odată cu depunerea nisipurilor de Mostiştea)<br />
subsidența încetează. Se declanşează un proces de înălțare şi instalare a uscatului<br />
şi a rețelei hidrografice.<br />
În Holocen, după acumularea depozitelor loessoide, afundarea se reia în sectorul<br />
nord-estic şi se produce divagarea rețelei hidrografice.<br />
Geomorfologic, peste <strong>Platforma</strong> Valahă se suprapune în partea de nord-vest (la<br />
nord de linia Plenița-Craiova-Slatina) Podişul Getic. Ca urmare a înălțării tectonice<br />
are un relief fragmentat, cu înălțimi până la 300 m. În rest se suprapune Câmpia<br />
Română (Câmpia Dunării de Jos), care este o câmpie tânără, cuaternară. Relieful<br />
prezintă o înclinare generală de la nord la sud şi de la sud-vest la nord-est, marcată<br />
de direcția cursurilor râurilor. Pe partea stângă a Jiului, între Craiova şi Dunăre,<br />
precum şi pe partea dreaptă a Râurilor Ialomița şi Călmățui (Bărăgan), apare un<br />
relief holocen, de dune.
(Sursa: www.wikipedia.org)
6.2 - Pe <strong>Platforma</strong> Dobrogei de Sud s-a format geomorfologic un relief de<br />
podiş, cu înălțimi ce ajung în partea de sud până la 210 m. Are aspectul unui<br />
vast platou cu înălțimile cele mai mari în partea de sud-est, modelat pe<br />
depozitele badeniene, sarmațiene, eocene şi cretacice, slab deformate. Aceste<br />
depozite sunt acoperite pe suprafețe întinse de o cuvertură de loess cuaternară.<br />
Rețeaua hidrografică este tributară în cea mai mare parte Dunării, văile<br />
săpate fiind în formă de „V” sau „U”. Versantul drept al Dunării are sculptate<br />
faleze înalte în depozite cretacice, eocene, badenian-sarmațiene şi loess<br />
cuaternar. Țărmul Mării Negre are de asemenea faleze, săpate în roci<br />
sarmațiene şi cuaternare.<br />
Apele Mării Negre au pătruns după depunerea loessului pe văile din partea<br />
estică a uscatului dobrogean, acestea ulterior fiind barate de perisipuri<br />
(cordoane litorale), luând astfel naştere limanurile maritime (Mangalia, Năvodari,<br />
Siutghiol, Agigea, etc).
HARTA GEOLOGICĂ<br />
A<br />
COMPARTIMENTELOR<br />
SUD-DOBROGEAN<br />
ŞI<br />
CENTRAL-DOBROGEAN
ADAMCLISI
VAMA VECHE
6.3 - Peste Masivul Dobrogei Centrale se suprapune geomorfologic un<br />
relief de podiş (în cea mai mare parte Podişul Casimcei), care în partea de<br />
nord atinge înălțimi de până la 392 m. Depozitele de loess sunt foarte<br />
extinse, acoperind depozitele mai vechi, precum şi relieful precuaternar. În<br />
depozitele calcaroase jurasice din Valea Casimcei şi malul Dunării s-a<br />
format un relif carstic.<br />
Principala arteră hidrografică este reprezentată de râul Casimcea care se<br />
varsă în est în lacul Taşaul. Aceasta în cursul inferior, săpat în calcare, are<br />
aspect de chei. În Dunăre se varsă Topologul (Saraiu). Cumpăna de ape<br />
dintre Dunăre şi Marea Neagră este mult deplasată spre vest comparativ cu<br />
Dobrogea de Sud, ceea ce indcă o evoluție paleogeografică diferențiată ale<br />
celor două regiuni.
HARTA GEOLOGICĂ<br />
A<br />
COMPARTIMENTELOR<br />
SUD-DOBROGEAN<br />
ŞI<br />
CENTRAL-DOBROGEAN
HISTRIA
SINCLINALUL CASIMCEA
CHEILE DOBROGEI
COMPLETARE PLATFORMA SCITICĂ<br />
RELIEFUL