Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
care ar separa domeniul danubian de cel moesic, posibil inverse, sincrone cu subsidența<br />
terțiară a avanfosei.<br />
Implicații geomorfologice, pedologice, hidrografice<br />
- Geomorfologice: corpurile de granitoide din Parâng, Retezat, Muntele Mic, Almăj<br />
dau forme de relief specifice şi contribuie la păstrarea poziției altitudinale dominante; peticul<br />
getic Godeanu contribuie la realizarea altitudinii maxime în acest masiv; formațiunile<br />
calcaroase Jurasic superioare şi Cretacic inferioare au favorizat formarea reliefului carstic din<br />
M-ții Vâlcan, Platoul Mehedinți, M-ții Cernei;<br />
- Pedologice: formarea solurilor zonale de tipul podzolurilor pe şisturile cristaline<br />
cuarțitice; formarea solurilor azonale de tipul rendzinelor pe rocile calcaroase sau de tipul<br />
solurilor brune feriiluviale pe materiale vulcanice şi metamorfice acide;<br />
- Hidrografice: formarea sistemelor hidrografice sub control tectonic sau/şi al<br />
contactelor litologice; de exemplu sistemul hidrografic al Cernei, a fost condiționat de evoluția<br />
faliei subcrustale Cerna şi a grabenului Cernei.<br />
1.2. Pânza getică (dacidele mediane)<br />
Dintre unitățile dacidelor mediane, Pânza getică are cea mai întinsă arie de aflorare.<br />
Pânza getică s-a conturat ca o mare carapace, constituită din formațiuni cristaline şi<br />
depozite sedimentare, şariată peste Autohtonul danubian şi antrenând în frunte Pânza flişului<br />
de Severin.<br />
Pânza prezintă două discontinuități majore: una în partea de sud-vest, la vest de Olteț,<br />
unde eroziunea a fost foarte accentuată, descoperind semifereastra danubiană (în această<br />
zonă Pânza getică se păstrează ca petice de acoperire) şi între Olt şi Dâmbovița (în masivul<br />
Făgăraş, unde a fost acoperită de Pânza supragetică).<br />
Datorită proceselor de eroziune depozitele sedimentare ale pânzei s-au păstrat doar în<br />
zonele Reşița - Moldova Nouă, Hațeg - Rusca Montană, Vânturarița şi Bucegi - Piatra<br />
Craiului - Braşov.<br />
Din punct de vedere geomorfologic, cele mai multe culmi din <strong>Carp</strong>ații <strong>Merid</strong>ionali<br />
aparțin Unității getice: munții Cozia din grupa Făgăraş, Lotrului, Cibin-Sebeş, partea sudică a<br />
munților Poiana Ruscă, Semenic, Dognecea şi Locva. Tot domeniului getic aparțin şi<br />
depozitele păstrate sub formă de petice de acoperire Godeanu, Bahna, Mehedinți şi Vălari.<br />
Stratigrafia<br />
Stratigrafic, pânza este alcătuită dintr-un soclu cristalin prealpin şi o cuvertură<br />
sedimentară de vârstă paleozoic superior-mezozoică.<br />
1. Soclul cristalin prealpin<br />
Cuprinde şisturi mezometamorfice, repartizate grupurilor (seriilor) mezometamorfice de<br />
Sebeş-Lotru şi Voineşti şi seriilor epimetamorfice de Dăbâca, Miniş şi Leaota.<br />
Şisturi cristaline mezometamorfice<br />
Seria de Sebeş-Lotru – are o extindere mare în munții Căpățânii, Lotrului, Cibin, Sebeş,<br />
partea centrală şi vestică a Semenicului, jumătatea sudică a munților Poiana Ruscă şi în<br />
peticele de acoperire Godeanu, Bahna şi Mehedinți.<br />
Petrografic include serii masive, gnaisice, în care se intercalează amfibolite cu<br />
magnetit, micaşisturi, şisturi manganifere, cuarțite, lentile de pegmatite şi serpentinite.<br />
Seria de Voineşti – reprezintă echivalentul stratigrafic al seriei de Sebeş - Lotru, care<br />
aflorează în Leaota. Petrografic este alcătuită din gnaise, roci amfibolice, cuarțite şi<br />
micaşituri.<br />
165