Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Zona Svinița - Svinecea, este identificată în partea sudică a M-ților Almăj, aceasta<br />
evoluând ca bazin de sedimentare în partea sud-vestică a autohtonului danubian, cu<br />
acumulare de depozite în ciclurile prealpin şi alpine.<br />
Ciclul prealpin este reprezentat de depozite de vârstă carbonifer superior - permiană,<br />
dezvoltate într-un litofacies continental–lacustru, paralic, cu conglomerate, gresii, argile,<br />
şisturi cărbunoase. Sunt prezente intercalațiile subțiri de cărbuni. În Permian se recunoaşte o<br />
activitate vulcanică de tip exploziv, aceasta fiind marcată de riolite şi mai rar bazalte şi<br />
cinerite intercalate la diferite nivele în depozitele terigene.<br />
Ciclul alpin este format din două serii sedimentare, separate de discordanța datorată<br />
mişcărilor mezocretacice (austrice).<br />
a) Sedimentarul liasic - cretacic inferior este caracteristic faciesurilor de mare adâncă,<br />
cu calcare fine, amonitice şi marne. În partea inferioară a succesiunii depozitele sunt<br />
dezvoltate încă în facies de Gresten cu cărbuni, alături de formațiuni conglomeratice care<br />
marchează revenirea apelor în bazinul de sedimentare.<br />
b) Sedimentarul neocretacic este alcătuit dintr-o suită ritmică care debutează cu gresii<br />
calcaroase şi se încheie cu marne.<br />
Zona Presacina este localizată între culoarul Caransebeş - Mehadia, în vest şi masivul<br />
Godeanu spre est. În nord se întinde până în M-ții Țarcu. Din punct de vedere al ciclurilor de<br />
sedimentare, zona a avut o evoluție similară cu zona Svinița - Svinecea, existând unele<br />
deosebiri litofaciale: o dezvoltare mai importantă a formațiunilor de wildflysch şi vulcanogensedimentare.<br />
Zona Cerna - Jiu se delimitează din Valea Cernei spre est, pe versantul sudic al M-ților<br />
Vâlcan, depăşind Valea Jiului până în Valea Oltețului, La Polovraci.<br />
În ce priveşte evoluția bazinului de sedimentare aferent zonei Cerna-Jiu, sunt diferențe<br />
față de celelalte două zone. Unii autori consideră că acumularea sedimentelor începe din<br />
Carbonifer, odată cu depozitele seriei ankimetamorfice cu cărbuni superiori, de Schela. Alții<br />
admit existența numai a ciclului alpin, întrerupt de tectogenezele austrice. În ceea ce toți<br />
cercetătorii sunt de acord, este faptul că bazinul avea o poziție marginală în cadrul<br />
domeniului danubian, aspect marcat de formarea unei întinse platforme carbonatice, de<br />
vârstă jurasic mediu - apțiană. În suita calcaroasă se disting calcare de facies recifal, care<br />
reclamă adâncimi mai mici ale mării. Se detaşează calcarele de Stramberg (Jurasic superior)<br />
şi cele urgoniene (Eocretacic).<br />
Tectonica<br />
În aria carpatică autohtonul danubian reprezintă marginea continentală instabilă a plăcii<br />
euroasiatice. Aspectul structural al danubianului este rezultatul orgenezelor hercinice şi<br />
alpine (tectogenezele austrică şi laramică) (Fig. 2).<br />
Tectonica prealpină se referă la deformările suferite de formațiunile metamorfice, de<br />
soclu, în ciclurile geotectonice precambriene (precadomiene, cadomiene, baikaliene) şi<br />
paleozoice (caledoniene şi hercinice). Cele mai vechi serii metamorfice ale dacidelor<br />
marginale pot fi grupate în două categorii principale:<br />
- serii metamorfice alcătuite predominant din formațiuni metaclastice: Lainici–Păiuş şi<br />
Poiana Mraconia;<br />
- serii metamorfice alcătuite predominant din formațiuni metaeruptive bazice: Drăgşan<br />
şi Neamțu.<br />
Această grupare sugerează, în opinia unor autori, că au existat două domenii majore<br />
precambriene, cu o constituție diferită a scoarței, care apoi au fost implicate în procese de<br />
şariaj.<br />
Tectonica hercinică a danubianului poate fi comparată într-o oarecare măsură cu<br />
structura prealpină a dacidelor mediane. Unul din cele mai importante efecte tectonice<br />
hercinice conservate în structurile alpine, este reprezentat de şariajul grupului de Drăgşan<br />
peste cristalinul de Lainici – Păiuş.<br />
163