Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Autohtonul danubian este constituit în cea mai mare parte din formațiuni litologice<br />
cristalofiliene şi corpuri magmatice, care au luat naştere în mai multe cicluri tectonomagmatice<br />
prealpine. Acestea suportă formațiuni sedimentare de vârstă prealpină şi/sau<br />
alpină. Formațiunile cristalofiliene, străbătute de corpurile magmatice intră în alcătuirea<br />
unităților prealpine de soclu, iar celelalte formează cuvertura sedimentară.<br />
1. Soclul prealpin<br />
Soclul prealpin cuprinde două generații de metamorfite, prehercinice şi hercinice,<br />
străbătute de corpuri magmatice de granitoide şi corpuri bazice şi ultrabazice.<br />
Şisturi prehercinice<br />
Şisturile cristaline prehercinice au cea mai largă dezvoltare şi aparțin la două tipuri<br />
metamorfice: cristalinul mezometamorfic şi cristalinul epimetamorfic.<br />
Şisturi mezometamorfice – cilurile prebaikaliene<br />
Unitățile cristaline prebaikaliene cuprind metamorfite formate pe seama unor formațiuni<br />
vulcanogene şi terigene, metamorforzate în faciesul amfibolitelor cu almandin şi care ulterior<br />
au suferit fenomene de retromorfism. Specific soclului prehercinic îi sunt numeroasele<br />
intruziuni de corpuri de granitoide, sincinematice sau postcinematice.<br />
Vârstele determinate palinologic şi radiometric indică că metamorfozarea şi cutarea<br />
formațiunilor a avut loc in Proterozoicul mediu, în orogenezele prebaikaliene.<br />
Mezometamorfitele prehercineice aparțin grupurilor Lainici-Păiuş, Drăgşan, Poiana<br />
Mraconia şi Neamțu.<br />
a) Grupul Lainici-Păiuş aflorează în M-ții Cernei, pe versantul sudic al M-ților Vâlcan, în<br />
Parâng şi Retezat. Este o serie metaclastică, predominând gnaisele cuarțitice cu intercalații<br />
de şisturi micacee, şisturi grafitoase şi calcare cristaline. Frecvent este afectată de<br />
retromorfism.<br />
b) Grupul amfibolitelor de Dragşan aflorează din Valea Cerna până în Parâng, precum<br />
şi în M-ții Retezat. Este o serie metaeruptivă bazică, alcătuită dintr-o suită de gnaise<br />
amfibolice, amfibolite rubanate, horblendite, gnaise micacee, gnaise feldspatice şi<br />
subordonat serpentinite şi calcare cristaline.<br />
c) Grupul de Poiana Mraconia este deschis la zi în M-ții Almăjului, încadrându-se în<br />
seriile metaclastice, cu paragnaise micacee, paragnaise amfibolice, cuarțite feldspatice, etc.<br />
În schimb, grupul de Neamțu, ocupând o arie estică față de zona de aflorare a grupului<br />
Poiana Mraconia, face parte din seria metamorfitelor metaeruptive bazice, fiind alcăturită din<br />
gnaise biotitice, gnaise amfibolice, calcare cristaline.<br />
Şisturile epimetamorfice - ciclul baikalian<br />
Şisturile epimetamorfice aflorează numai în M-ții Almăjului, pe o arie flancată în vest de<br />
cristalinul de Poiana Mraconia şi în est de cristalinul de Neamțu. Acestea aparțin Grupului de<br />
Corbu.<br />
Grupul de Corbu a provenit din metamorfozarea unor formațiuni vulcanogene şi<br />
terigene în faciesul şisturilor verzi. În acestea s-au identificat archaeocyatide care indică<br />
vârsta Proterozoic terminal - Cambrian.<br />
2. Corpurile magmatice prehercinice<br />
O caracteristică importantă a formațiunilor cristaline prealpine din autohtonul danubian<br />
este reprezentată de prezența a numeroase corpuri de granitoide sincinematice sau<br />
tardicinematice. Acestea au forme eliptice, alungite, de dom, sau neregulate şi pot fi<br />
concordante sau discordante în şisturile cristaline. Masivele de granitoide formează axul<br />
161