Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2. Masive de granitoide prehercinice<br />
Acivitatea magmatică în domeniul supragetic a fost foarte restrânsă. Se cunoaşte un<br />
singur corp intrus în cristalinul de Cumpăna-Holbav din M-ții Făgăraş, denumit masivul de<br />
granitoide Bârsa Fierului. Este un corp cu o lungime de 10 Km şi o lățime de 1 Km, format<br />
din diorite, granodiorite şi granite.<br />
3. Şisturi cristaline hercinice<br />
Şisturile cristaline hercinice sunt epimetamorfice şi au o largă dezvoltare, formând<br />
aproape în întregime M-ții Locva, o parte importantă din M-ții Dognecea şi jumătatea nordică<br />
a M-ților Poiana Ruscă. Acestea au luat naştere în intervalul Ordovician-Carbonifer inferior.<br />
În M-ții Poiana Ruscă s-au format în ordine cronostratigrafică seriile de Bătrâna,<br />
Govăjdia, Ghelari şi Padeş. Sunt alcătuite din şisturi terigene de epizonă (şisturi grafitoase,<br />
cloritoase, sericito-cloritoase, etc.), calcare şi dolomite cristaline. În Formațiunea vulcanogensedimentară<br />
cu şisturi sericito-grafitoase şi şisturi verzi, din baza seriei de Ghelari, sunt<br />
cantonate zăcămintele de fier de la Teliuc şi Ghelari, constituite din ankerit şi siderit, iar din<br />
Formațiunea superioară carbonatică se exploatează marmura de Ruşchița.<br />
În munții Locvei şi Dognecea cristalinul epizonal, hercinic, este repartizat la mai multe<br />
serii (de Locva, de Leşcovița, de Valea Carasului) alcătuite din roci care au rezultat prin<br />
metamorfozarea unor materiale terigene (şisturi cloritoase, sericitoase, cuarțitice) şi<br />
vulcanogen-sedimentare (metadiorite, metadacite, metagabrouri, roci porfirogene).<br />
4. Învelişul sedimentar<br />
Spre deosebire de sedimentarul getic sau danubian, sedimentarul supragetic deşi este<br />
alcătuit din depozite carbonifer-senoniene, acestea sunt dezvoltate în succesiune lacunară,<br />
discontinuă şi cu grosimi mici. Sunt reprezentate de roci carbonatice şi subordonat detritice.<br />
Se deosebeşte ca şi în cazul domeniului getic un sedimentar preparoxismal şi unul<br />
postparoxismal.<br />
Tectonica<br />
Unitățile supragetice, ca şi cele getice, au suferit două momente de tectogeneză: primul<br />
contemporan cu prima fază getică (Apțian - austric) şi al doilea cu a doua fază getică<br />
(Senonian - laramic).<br />
Spre deosebire însă de cele getice, în care caz principala deplasare s-a realizat în faza<br />
a doua, şariajele supragetice au avut cea mai importantă deplasare în prima fază, când s-au<br />
pus în loc în cea mai mare parte unitățile supragetice.<br />
Pânza de Severin (dacide externe)<br />
2. DOMENIUL FLIŞULUI<br />
Corespondentul Pânzei de Ceahlău în <strong>Carp</strong>ații <strong>Merid</strong>ionali este pânza de Severin. Ea<br />
reprezintă Dacidele externe, fiind situată între Pânza getică (Dacidele mediane) şi Autohtonul<br />
danubian (Dacidele marginale). Dezvoltarea cea mai importantă o are între Dunăre şi Motru,<br />
în M-ții Mehedinți. Este situată deasupra formațiunilor cretacice ale Unității danubiene şi<br />
suportă tectonic, cristalinul getic. Formațiuni ce aparțin Pânzei de Severin se mai găsesc în<br />
baza Pânzei getice de la Polovraci, în M-ții Lotrului şi în bazinul Jiului de Vest.<br />
Stratigrafic, pânza este alcătuită dintr-un complex ofiolitic (peridotite, gabrouri, dolerite,<br />
bazalte, tufuri) şi un complex sedimentar similar cu Formațiunea de Sinaia din flişul de<br />
Ceahlău al <strong>Carp</strong>aților Orientali.<br />
Din punct de vedere tectonic a evoluat solidar cu domeniile getic şi danubian, în fazele<br />
getice legate de tectogenezele austrice (Apțian) şi laramice (Senonian).<br />
171