Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Curs 11 - Orogenul Carp. Merid. - Doru Juravle
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
calcaroase (calcare, dolomite, şisturi calcaroase, calcare noduloase, calcare negre<br />
bituminoase).<br />
Jurasicul inferior (Liasic) - se caracterizează printr-o alternanță de depozite în faciesul<br />
de Gresten continental-lacustru, paralic (cu cărbuni), cu depozite marine. S-au acumulat în<br />
zona Codlea - Cristian.<br />
Jurasic mediu (Dogger) - Apțian - sedimentarea este prezentă pe întreaga suprafață a<br />
zonei, în masivele Bucegi, Piatra Craiului, Codlea, Vulcan, Tâmpa, Postăvaru şi Piatra Mare.<br />
Aceasta începe cu calcare grezoase oolitice, peste care se dispun Jaspuri şi radiolarite. În<br />
continuare urmează calcare noduloase roşii, foarte bogate în amoniți (= strate cu<br />
acanthicum), peste care urmează calcare organogene masive, în facies de Stramberg.<br />
Relieful pricipalelor masive amintite, este edificat pe calcarele masive de tip Stramberg. În<br />
zona Dâmbovicioarei şi împrejurimile Braşovului, ciclul se încheie cu marne cu amoniți şi<br />
calcare în facies urgonian.<br />
Ciclul Albian - Senonian (postaustric)<br />
La sfârşitul Apțianului se produce exondarea zonei ca urmare a efectelor tectogenezei<br />
austrice, după care a urmat o transgresiunea marină în Albian, zona reintrând în procesul de<br />
sedimentare.<br />
Albian - datorită înălțărilor austrice, în zonele marginale bazinului de sedimentare<br />
rezultă un relief viguros, cu o rețea hidrografică scurtă şi cu o mare capacitete de transport,<br />
ceea ce a determinat acumularea unei stive groase de depozite, predominant ruditice,<br />
denumite conglomerate de Bucegi. Grosimea acestora este de cca. 2000 m şi sunt<br />
alcătuite din fragmentele rocilor mai vechi: roci cristaline, jaspuri, însă predomină<br />
fragmentele de calcare de tip Stramberg, ceea ce la conferă caracterul de conglomerate<br />
calcaroase.<br />
Cenomanian - Senonian<br />
Acest ciclu sedimentar se instalează după mişcările austrice, fiind alcătuit din depozite<br />
molasice care alternează cu depozite marine pelagice: gresii, conglomerate, argile şi marnocalcare.<br />
Tectonica<br />
Structogeneza Pânzei getice s-a realizat în două faze tectogenetice: prima fază getică<br />
şi a doua fază getică.<br />
Prima fază getică – se datoreşte mişcărilor austrice din Apțian. Acum are loc formarea<br />
stucturii interne şi avansarea domeniului getic peste fosa riftului extern a Severinului. Se<br />
formează structura cutată, cute sinclinale şi anticlinale largi sau de tip solzi şi digitațiile<br />
frontale ale pânzei (digitația Holbav).<br />
În zona Moldova Nouă s-a format un sistem de cute falii, cu o uşoară vergență sudestică.<br />
Zona Leaota - Bucegi - Piatra Craiului prezintă o zonă mediană anticlinală, constituită<br />
din cristalinul de Leaota, care separă spre vest sinclinalul Piatra Craiului şi spre est<br />
sinclinalul Bucegi, cu umplutură sedimentară. Culoarul Dâmbovicioarei se grefează pe o<br />
litologie cu calcare urgoniene masive şi depozite grezo-conglomeratice cenomaniene, cu un<br />
comportament casant, ceea ce a determinat dezvoltarea unui sistem important de falii (fig.<br />
5).<br />
A doua fază getică - are loc în Senonian, când are loc şariajul laramic al domeniului<br />
getic peste domeniul danubian, purtând în bază pânza flişului de Severin.<br />
În acest fel, şariajul petrecut în tectogeneza laramică din Senonian a condus la<br />
individualizarea Pânzei getice ca unitate tectonică majoră a <strong>Carp</strong>aților <strong>Merid</strong>ionali.<br />
169