You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ANUL III No. 764<br />
NUMERUL 95 BI\i NUMERUL<br />
ABOXAiIIEXTELE<br />
INCIP LA I SI 16 A FIE-CAREI LUNI SI SE PLATESC<br />
TOT-D'A-UNA INAINTE<br />
In Bueurevci : La casa Administratiunel.<br />
In Tara : Prin mandate postale.<br />
Pentru t an 40 lei, 6 lunl 20 lei, 3 luna 10 lel.<br />
In Streinetate : La toate oilleiele postale din<br />
Uniune, prin mandate postale.<br />
Pentru i an 50 let, 6 lunl 25 let.<br />
MANUSCRIPTELE NU SE INAPOIAZA<br />
REDACTIUNEA<br />
No. 3,Piatza Episcopiei,No. 3<br />
STII II'ITI SI WHIT'<br />
PA NU-P EPTILA<br />
<strong>TA</strong>LHAßII COLECTIVISTE<br />
-----<br />
DIN C01TftADiCTIILE D-LUI G. PANU<br />
TICALOSIA COLECTIVIS<strong>TA</strong><br />
ORDINUL DE ZI AL IMPERATULUI<br />
DRAMELE PADUREI<br />
STRII ITI SI INHERIT'<br />
Colectivistii ad fost striviti In ale -<br />
gerile comunale. In toate partile pe<br />
unde ad fost alegeri, ei n'ali reusit<br />
se strecoare nici mâcar unul din aï<br />
lor in consiliile comunale, cu toate<br />
ça ad luptat mai peste tot locul cu<br />
o inviersunare desperat&.<br />
Acest lucru este far& precedent.<br />
Nu s'a mai pomenit inca, nici chiar<br />
la noi In farà, ça un partid, luptind<br />
Yn alegeri, trei luni dupe câderea sa<br />
de la putere, sê nu reuseascä a strecura<br />
câti -va membrii de ai sél eel<br />
purin, In corpurile pentru care se<br />
fácea alegerea. Era reservatk colectivistilor<br />
si aceasta supremi rugine.<br />
Niel o comune, niel un colegiü,<br />
nici un ales n'ali reusit se aib &, si<br />
cu toate astea, lumea tot se mira<br />
ça ad reusit sé intruneasea, pe<br />
ici pe colo, tâte un numêr de voturi<br />
pe jumètate mai mie de cât al adversarilor<br />
triumfatori. Lumea se<br />
mira, caci atât sunt de discreditati,<br />
atât sunt de unti, In cât fie -care Yï<br />
inchipueste lucruri eu neputintá ça<br />
acesta : ch un partid care a guvernat<br />
12 ani tara, sé nu aib& niel mäcar<br />
tâte -va voturi trei luni dupe ce<br />
a cäzut de la putere. Pe noi ceca ce<br />
ne mira, nu sunt tele tâte -va voturi<br />
ce ad avut; pe noi ne mir& tocmai<br />
contrariul, ne mir& ch n'ali putut<br />
reusi pe nicäeri, luptând cum ali<br />
luptat si bucurtindu se iii modul cal<br />
mai larg de libertätile si garantiile<br />
constitutionals.<br />
Alegerile comunale ail fost paras -<br />
tasul pe care alegétorii l'ali fácut<br />
colectivititei chzute si sfìrsite.<br />
Gea mai grea pedeapsä a fost data<br />
ins& colectivistilor de catre alegêtorii<br />
colegiului II din Capitala.<br />
Cel trei mil de alegëtori care ad<br />
votat lista opositiunei- unite, contra<br />
celor patru sute care ad votat lista<br />
colectivistilor sustinuth de maiorul<br />
Fànutä, sunt cetàtenii Bucuresteni<br />
loviti, Watt si Ympuscati la 14 si 15<br />
Martie, care veneaü fata In fat& cu<br />
bat &unii Br &tienisti, cu fostii sub -comisari<br />
si epistati, eu atei ce comandase<br />
sad secondasti jandarmiï si sergentil<br />
in atele zile de sângeroasi amintire.<br />
Ei bine, résbunarea popo-<br />
Sé vii fat& In fath eu aceia care<br />
te-ad torturat si Ympuscat, sè'i vezi<br />
obrasnici si alergând dupe triumfuri<br />
eleetorale pe care de la tine le<br />
cer, si sê'(i pàstrezi Angele rece, sé<br />
respecti dreptul si libertatea chiar<br />
In persoana lor, aceasta a fost lovitura<br />
cea mai strasnicá ce a primit<br />
pâniii acum colectivitatea.<br />
La adâpostul legni, de o potrivá<br />
proteètoare pentru toti, cet&tenii loviti<br />
si Ynsângerati la 14 si 15 Martie,<br />
ad infierat eu votul si cu dispretul<br />
lor pe së:baticii erol ai acestor triste<br />
zile.<br />
In alegerile comunale, colect.ivistiï<br />
ali fast striviti si intierati pentru<br />
tot-d'a- una.<br />
X. X.<br />
TE LE GR AM E<br />
AGENTIA HAVAS<br />
Postdam, 18 Iunie.<br />
Inmorm$intarea imperatulut Frederic s'a<br />
rhnduit tn ordinea urmatoare: Imperatul,<br />
regele Saxel, printul de Galles, printii Case<br />
imperiale. Feld Maresalul de Moltke<br />
mergea In capul trupelor.<br />
In biserica, s'a celr b:*at un simplu servicia<br />
divin; nu s'a rostit predica. In timpul<br />
oficiului, tunurile aü dat saluturile<br />
obisnuite.<br />
Ceremonia s'a sflrsit la unu.<br />
Sofia, 18 Iunie.<br />
Azi dimineata s'a facut un serviciü funebru<br />
solemn In catedrala bulgara fn amintirea<br />
imperatulul Frederic.<br />
Asistaü la aceasta ceremonie printul<br />
Ferdinand, cu suita sa civila si rnilitara,<br />
principesa Clementina, ministrii si numerosi<br />
oficerl si functionari.<br />
Curtea a luat un doliu de trel septamaul.<br />
Berlin, 18 Iunie.<br />
IiI proclamatiunea adresata poporului<br />
sea, Imperatul Wilhelm II zice : «Chiemat<br />
la tronul strámosilor mel, iaü posesiunea<br />
lui, tnaltand privirea mea catre D-zeü si<br />
aur, dupa exemplul stramosilor mel, ca<br />
voiü fi un print drept, voiü cata pacea,<br />
voiü spori prosperitatea WO, voifi ajuta<br />
pe sarmanil si nenorocitil si ca voiü fi pazitor<br />
credincios al dreptulul.»<br />
Imperatul In proclamtiunea Sa, accentueaza<br />
fnerederea Lui ln credinta Incercata<br />
a poporulul prusian. Et gaseste in convingered<br />
acestel iubirl mutuale tntre Regele<br />
si poporul asigurarea ca D-zefi '1 va<br />
da puterea s tntelepciunea.<br />
Paris, 18 Iunie.<br />
Proclamatiunea Imperatulut Wilhelm II<br />
adresata poporulul german a produs o<br />
impresie favorabila.<br />
PANU -REPTIL<br />
Cititoril nostri îsi aduc aminte,<br />
din o polemica ce am avut cu Lupta,<br />
c& d. Panu a avut nerusinarea së<br />
ne acuze cà sustinem din interes<br />
guvernul actual, frind -câ càti -va amici<br />
de ai nostri ali primit de a ocupa<br />
functiuni sub acest guvern.<br />
La acuzatiunile Luplei am vrut<br />
mai irithiü sê dam un réspuns serios,<br />
am vrut sé réspundem cu argumente,<br />
si se vede c& réspunsul<br />
nostru a fast asa de categoric, In<br />
cât n'amai cutezat d. Panu sê revie<br />
asupra'í. Acest lucru fácut,së ne per -<br />
mitem sé vedem cine e d. Panu,care<br />
permite aere atât de arogante si<br />
se '1 punem si noi o dató pe acest<br />
om la rezan, cum zice d. Panu.<br />
La 13 Noembrie 1880, d. Vasile<br />
Conta, atunci ministru al iilstructitlnei<br />
publice sub d. Ion Bràtianu,<br />
rului care venea fata in fati eu a- t numit si amid putred de d. Panu,<br />
cela care il mäcelärise, a lost teribilá,<br />
nu atât prin numérul sdrobitor<br />
al voturilor, cât mai eu seamy prin<br />
tntelepciunea cu care s'ali purtat<br />
cetàtenii.<br />
trimetea actual ului directoral Luptel<br />
o scrisoare datata din Bucuresti,din<br />
care extragem urmâtoarele rinduri :<br />
«Till la dilspozitiai'oastra suma<br />
ce v'am promis ea autor pentru<br />
jtn'nal. Nu --'nIl vine irosa so v'o<br />
A DOUA EDITIUNE<br />
APARE IN TOATE ZILELE DE LUCRU<br />
trimit prin posta in numele met].<br />
Astept pe Gheorghian, ca se i-o<br />
dau Jul, si apoi el se v'o trimeata<br />
voue, ca se figureze la posta numele<br />
lui, etc.»<br />
Explicatia acestor rênduri este aceasta<br />
: Gazeta In cestiune e Liberalul<br />
de la la,i ; fendurile de care e<br />
vorba eraü fonduri secrete , si d.<br />
Panu fácea pur si simplu po reptila<br />
la Iasi, In folosul d-lui Ion Brâtianu.<br />
Pentru a dovedi si mai bine relalatiunile<br />
d-lui Panu eu fondurile<br />
secrete In timpul infamei domnii<br />
colectiviste, cum cualificâ Insusi d.<br />
Panu, regimul Brl,tianu, vom aminti<br />
cate-va inciderrte dintr'o sedint& a<br />
Cameril deputatilor.<br />
La 2 Martie 1882 d. Ion Bràtianu<br />
a presintat Camerii: un proiect de<br />
lege prin care se deschidea un credit<br />
de 20,000 de franci ca fonduri secrete<br />
pentru mentinerea ordinei in timpul<br />
serbärilor încoronäriï Regeluï.<br />
N. Nicolae Ionescu a combätut<br />
acest proiect, In termenii urmàtori :<br />
«Aceste cheltuell sunt nu numal nej ustificate,<br />
dar sunt si o nerusinata delapidare<br />
a fondurilor publice. Chiar In momentul<br />
de fata se fac cheltuell pentru deplasart<br />
de votanti, care cheltuell nu se<br />
fac din averea membrilor partidulul.»<br />
«Apoi, cum vedett, când se petrec asemenea<br />
fapte nerusinate, nu ve putem da<br />
banl pe cuvént, si când adeverul e ea ati<br />
eapatuit niste miserabili partisani<br />
care avenu nevoe d'a ti capatuitl.»<br />
La aceastäacuzatiune, rêspunzând<br />
min?strul justifiai, d. Nicolaeloneseu<br />
II intrerupe ast-fel :<br />
D. Nicolae lonescn. Uitati scrisoarea<br />
d-lui Cona prin care se dovedeste ca s'au<br />
dat 10,000 de franci l<br />
Ministrul nu réspunde nimic la<br />
aceasta, si d. Nicolae Ionescu,luând<br />
cuvêntul pantru a doua oaré, zice :<br />
«Am zis ca ministrul dedese din aceste<br />
fondurl anormale nenumerate tncuragiarl<br />
agentilor partidulul, si de la locul mea<br />
am cutezat a tntrerupe pe onor. d. ministru<br />
al justitiel, aducándu-1 aminte faimoasa<br />
scrisoare a unul alt ministru predecesor<br />
al sea, care printr'o scrisoare<br />
data. publicitatii, spunea ca pune la dispozltiunea<br />
partidulul dominant de la Iasi<br />
10,000 lei. Acest ministru, prin portofoliul<br />
ce avea si prin positiunea sa personala<br />
nu putea se dispuna de aceasta suma,<br />
fiind-ca insusi a spus ca era om serac.<br />
«Apol and un om sarac ajuns la minister<br />
poate se dispuna de 10 mil lei dintr'o<br />
trasurA de condeiü, pentru ca se incurajeze<br />
un jurnal de partid din cutare localitate,puteti<br />
se ve tnchipuiti, ca asemenea<br />
lucrurl care nu ajung prin indiscretiune<br />
la notorietatea publica, cQt de marl trebue<br />
se fie la realitate ? Si in adever acest lucru<br />
exista, de oare-ce perpetratorul acestui lucru<br />
l'a marturisit inscris catre amicii sei.<br />
«Alta proba : mai este d. Panu, fost<br />
cap al cabinetului In ministerul de<br />
interne, care pima mai de-una-zi<br />
marturisea lucru r i de asemenea natura.<br />
Eü n'as ti voit se aduc aminte cu aceasta<br />
ocasiune asemenea fapte, daca d.<br />
ministru al justitiel nu dedea o desmintire<br />
la «nerusinata» mea acuzare. Dar<br />
când mi-a dat desmintirea ea II opunearn<br />
marturisirea habemus reum confitentem;<br />
va se zica avem un reus, un culpabil,<br />
un acuzat, condamnat prin chiar<br />
marturisirea sa».<br />
Amintim inch odatä c& eel care<br />
rostea aceste cuvinte erea d. Nicolae<br />
lonescu, despre care d-nu Panu<br />
zicea, acum câte-va sëptämâni, la<br />
Ploesti , sustinêndu-i candidatura<br />
intr'o Yntrunire public& : «Uitati-vë<br />
la soare : Sunt pete in soare? Nu<br />
sunt. Uitati-vë si la Nico!ae Ionescu:<br />
Puteti g&si pete la dânsul ? Nu puteti<br />
gasi».<br />
Ce e dept acum 6 ani, in urma<br />
discursuluï rostit In Camera de d.<br />
N. Ionescu, d. Panu l'a injurat in<br />
Liberalul In modul eel mai infam.<br />
In numérul viitor vom vedea ce<br />
fácea d. Panu In schimbul banilor<br />
ce-i primea din fondurile secrete.<br />
<strong>TA</strong>:<strong>LHÁRII</strong><br />
HOTU<br />
PUNGA SII<br />
CiUPiTLaI<br />
COLECTIVISTE<br />
D. Ton Brâtianu, capul bandei colectiviste,<br />
care in curs de 12 ani a<br />
umilit si a conrupt o tar?). Yntreagà,<br />
nemultumit pe atâtea succese str&lucite,<br />
viseaz& noi lauri. D sa care<br />
cât a fost In capul têrei, petrecea 5<br />
zile pe sáptámân& la Florica, acum<br />
îsi petrece tot timpul Yn Bucuresti,<br />
cabalind si intrigând ea eel de pe<br />
urmä demagog; nu are nici demnitatea<br />
fostei sale po.sifiuni.<br />
D. Bràtianu vázênd moderafia actttalului<br />
guvern, ca sá nu zic slabiciunea,<br />
rldicà capul si are nerusinata<br />
Yndràsneala së revindece iaràsi<br />
puterea.<br />
Spre a Infiera odatâ pentru tot<br />
d'a- una colectivitatea impreun& cu<br />
capul bandei, ne propunem a ecsamina<br />
In acest ziar, toate tâlhàriile,<br />
hr,tiile, pungásiile si cinpiturile sëvêrsite<br />
de aceastá onorabilcï banda,<br />
in curs de 12 ani,In întreaga tara,si<br />
a cere de la guvernul actual sò numeascà<br />
o comisiune ad-hoc, nu Insê<br />
curtea de compturi In care n'avem<br />
incredere, ci o comisiune compus&<br />
din bàrbati cinstiti si harniei, càreia<br />
se i se ataseze si un procuror de<br />
curte, nu Insé procurorul curtei de<br />
compturi. Aceast& comisiune sè cerceteze<br />
toate hotiile denuntate de noi<br />
si sé publics resultatul lueràrilor<br />
sale In «Monitorul ofrcial»;dupè care<br />
fie-care ministru In resortul sëü sh<br />
urmàrease& Inaintea justitii ordinare<br />
pe acesti pungasi, ca ast-fel<br />
fie-care së'si ia resplata faptelor sale,<br />
si se purificám odatá atmosfera de<br />
pestilenta acestor stirvuri, care vor<br />
sé învieze ca strigoii.<br />
Inc& o mica observatie Ynainte de<br />
a trece la eesaminarea hotiilor.<br />
Ne avênd acte oficiale In mâna si<br />
neulind descoperite aceste tâlhärii<br />
de cât din intêmplare, lista noastrà<br />
va fi foarte incornplect&; de aceea<br />
rugâm pe toti cetàtenii iubitori de<br />
adevér si de binele public sé ne ajute<br />
in misiunea noastrá denuntând<br />
toate hotiile ce le cunosc;Ynsë numai<br />
fapte positive si care sê se poatà urmàri.<br />
Asemenea cifrele date de noï<br />
nu pot fi strict ecsacte,si rámâ-le ca<br />
comisiunea, In vederea actelor ofrciale,<br />
së stabileasc& aceasta pentru<br />
fie-care sumé.<br />
Acestea zise trecem la fapte :<br />
1. Când aft intrat Rusii la 1877 In<br />
tara, aü fácut guvernuluï de atunci<br />
un avans de 4 milioane lei. Aceast&<br />
sumä Irish nu s'a trecut in compturi<br />
de cat peste 5 ani. Unde ad stat acesti<br />
Bani atâta vreme si cine s'a<br />
folosit de dobânda acestor milioane<br />
Yu curs de 4-5 ani ?<br />
2. Când s'aü rescumpérat drumurile<br />
de fier Strusberg, s'a retinut o<br />
sum& de mai multe milioane pentru<br />
niste procese pendinte, pentru facerea<br />
garei centrale, etc.Sé se cearä<br />
compt de acesti bani si sé se vazá<br />
modul cum s'ilü intrebuintat.<br />
3. Sé se cpará comptul exproprierilor<br />
fácute cu asa numita gara centralä<br />
si sé se tragä la rëspundere risipitorii<br />
banilor publici.<br />
4. Cu confectionarea bileteloripotecare,<br />
in valoare de 27 milioane,<br />
s'aü cheltuit peste 400,000 lei, in<br />
mare parte diurne, si transporturi<br />
la Paris a d-lor Eug. Carada, Emil<br />
Costinescu si altii (vezi scrisorile<br />
d-lui Costineseu din acea epocá publicate<br />
In «l'Indép. Roumaine» de<br />
acum vre-o câte-va luni). Sé se oblige<br />
aceati domni sè inapoieze banii<br />
luati farà nici un drept.<br />
5. A se cere socotealh d-lui Carada<br />
de rescumpérarea rentei perpetue,<br />
l'acuta de d-sa la Paris in anii 1883<br />
si urmatoril. Sé nu se trimeatà Ynsá<br />
la Curtea de compturi, chcl am declaret<br />
deja cä n'avem Incredere in<br />
lucràrile acestel Curti.<br />
G. D. locot.-colonel Candiano-Po-<br />
MERCURI 8 (20) IUNIE 1888.<br />
NUMERUL 13 Rim NUMERUL<br />
ANUNCIURILE<br />
DIN ROMANIA SE PRIMESC DIRECT LA ADMINIS-<br />
TRATIA ZIARULUI<br />
La Paris : Agence Havas, Place de la n6urSe, 8<br />
Anunciuri pe pag. IV, linia 30 bani; anunciuri<br />
si reclame pe prig. Ili, 2 lei linia.<br />
LA PARIS: se güsestejurnalul cu 15 cent.<br />
numerul, la hioscul din Bulevardul St. Germain,<br />
No. Si.<br />
50 BANI UN NUMER VECHI, 50 BANI<br />
AD.iriINISTRATI UNEA<br />
No. 3.Piatza Episcopiei.No<br />
pescu pe timpul résboiului 1877-78<br />
a primit ca advocat (?) de la orasul<br />
Turnu-Severin o suma de 9000 lei,<br />
sub pretext ca sé sustie comuna in<br />
procesul cu chile ferate pentru exproprieri.<br />
Cum vedenl, d. Candiano<br />
pe când lua Plevna, lua si Severinenilor<br />
9000 lei.<br />
7. Só se ia do comisiune socotelile<br />
cheltuelilor diplomatice pe anii 1876<br />
si 1877. Pe atunci bietii colectivisti<br />
eraü dar sé nu se mire comisiunea<br />
când va giisi e& d. Brätianu<br />
Ion a luat 1.2.000 lei numal<br />
pentru drumul sèü la Sibiü, undo<br />
s'a ntâlnitcu Imperatul Frant losef.<br />
(Vazá-se registru M. de Fin. pe luna<br />
Sept. 1876). Tot atunci o personalitate<br />
politic& ridicase de la Visterie<br />
11.000 lei. iar B-iul de Samos o<br />
suma de 8.000 lei. Stirn c& se va<br />
invoca prescriptiatoti tâlharii o invoaca<br />
asth-zidar eel putin va rëmâne<br />
fierul opiniunei publice pe<br />
fruntea acestor vulgari pehlivani<br />
(Va urma). Un contribuabil.<br />
DIN CONTRADICTIILE D-LUI G. PANU<br />
REFORMA AGRARA. CULTURA INTENSIVA<br />
Pana acum am arátat contradictil de<br />
ale d -lui Panu asupra cestiunilor de<br />
principii abstracte ori de persoane.<br />
Asta -zI vorn arata ca d nu Panu se<br />
schimba ca o sftrleaza chiar si in ces -<br />
tiunea taranilor, care este, dupé cum<br />
zice domnia sa chiar, punctul fundamental<br />
al programulul séu.<br />
Luam pentru asta -zi cultura intensivi.<br />
Se stie ca noi, dupé ce sustinusem ca<br />
trebuesc vêndute mosiile statului la térani<br />
si ca le trebueste pus si capital la<br />
dispositie prin intermediul Creditelor<br />
agricole, puse pe alte baze, sustineam<br />
ca aceste Imbunatatiri n'ar 8 nimic,<br />
daca nu se va introduce cultura intensiva<br />
pentru mica proprietate taraneasca,<br />
si pentru acest sfirsit propuneam fermele<br />
model. Cam de aceiasi parere a<br />
fost si d. Aurelian.<br />
laca acum cum judeca «Lupta» de la<br />
28 Aprilie 1888 propunerea d -lui Aure -<br />
lian si prin urmare si pe a noastra<br />
Cliestia Inca nu e aicl. Ea este aiurea, lucru<br />
care pare ca d. Aurelian nu'l stie.<br />
Iat'o .<br />
Este un lucru tot asa de vedit ca cultura<br />
intensiva nu poate fi practicata intr'un moment<br />
dat in or ce izara si ca sunt tzeri cart<br />
fatal sunt destinate, in anume imprejurari,<br />
a face cultura extensiva, a avea izlazuri etc,<br />
macar ca superiotatea altorculturi este constatata<br />
in stitntza si practicara aiurea.<br />
Este Intrebarea : crede d -saca taranoastra,<br />
tri momentele acestea poate introduce<br />
cultura intensiva? Trebue sa fe cine -va<br />
ignorant de conditiele culturei irjtensive<br />
pentru a respunde afirmativ. Ori cúnd vom<br />
putea doved, aceasta.<br />
Cine sunt utopicii ? Acel ce propun reforme<br />
imposibil de realizat din cauza resistentes<br />
Imprejurarilor si situatiet economice<br />
a terel, cali atei ce propun reforme<br />
grea de realizat din causa resistente)<br />
Iegiuitorului, din causa dusmaniel celar<br />
interesati la starea actuaba d3 lucrurl ?<br />
Negresit ca In urma acestor randuri,<br />
cititorii nostri vor vedea eu mirare<br />
ca anul trecut d. Panu era<br />
de alta opinie, si cd nu numai caz<br />
era cu totul de pärerea noastra., adicä<br />
ca a da ritmai pa.mênt si bani la<br />
lärani nu este de ajuns, ci ca. trebue introdusä<br />
cultura intensivi, dar inca. d.<br />
Panu propunea ca statul sa. constrdngd<br />
pe färani prin funcionaria sea ca sed<br />
faca cultura bund.<br />
Iacis ce zicea d. Panu In Lupta de<br />
la 15 Octombre 1887 In articolul de<br />
fond :<br />
Efi stili, ca ori si care altul, ca pentru a<br />
face buna cultura, pentru ca mica proprie -<br />
tate se dea roadele do' ile, nu se cere numai<br />
de a avea pamênt si instrumente de munca.<br />
Se mai cere ca se stil curo se culti -<br />
veaza pamêntul, cuna se'l fngrijesti,<br />
fn ce directie se 'ti aplici munca.<br />
Prin urmare, recunosc ca chiar daca<br />
toate masuri'e si dispositiele insirate tn<br />
cele opt articole precedente s'ar realisa,<br />
inca ar remânea o chestie serioasa care<br />
atinge In particular mica'proprietate,ches-<br />
tia stiintei de a cultiva dupe bane<br />
metode pamê. -tul.<br />
Ace e sta ehestieacarei Insemnata-'<br />
teo recunosc, nu este insvi nici poste<br />
fi un obstacol invincibili pentru rea -<br />
lisarea ref;,rmei altrare.<br />
In adever,etiteevidentca téranul nostru<br />
nu stie se cultivez-' paméntul dupe meto -<br />
dele nouet stiinte agronomice.<br />
De cat niminea nu poate pretinde ca el<br />
nu stie se cultiveze pamóntul.<br />
EI are aceasta stunta, el este mal de<br />
graba un rutinar, far mal de loe un tncepator...<br />
In contra acestui pacai, a acestel<br />
indaratnicir invechite trebue deciea<br />
socletatea, legea se la inesuri...<br />
Decf In interesul reformai de care me
ocup, intervençia statulnl cred c& va fi<br />
necesara si tn aceast& privino.<br />
Statul d&nd teranulul tn conditiunile de<br />
mai sus p&ment si instrumente va tre -<br />
Lul In marginile putincioase ca se<br />
se fnsarcineze ,,I Cu educatla lui agronomica<br />
fn punitele absolut necegare<br />
unes bune cultori ..:<br />
In acest scop agenti Statulul speciali,<br />
inspectora, profesora de agricultura, do<br />
silvicultur&,oameni luminatt prin o lunga<br />
experient& vi prin lungi studll la fata loculut<br />
tn deosebitele ter!, iar nu purl diplomate,<br />
asemenea oamenl tn numër suflcient<br />
si cu o buna organisatie, ar putea<br />
forma un core tecnic luminat, tntelept,<br />
care va putea aduce cele mal reale servi -<br />
cil progresulul agriculturel si disparitiunel<br />
rutinel.<br />
Se inteiege c& pentru aceasta este nevoe<br />
ca el sé albe caracter oficial, iar disposi -<br />
tiile lor se fle imbracate sub forma de<br />
leg' si regulamente.<br />
Altmintrelea simple sfaturl nu ar folosi<br />
nimic. Rutina este mal tare de cat or -ce<br />
sfaturl. Aceasta este o cauz& pentru care<br />
aiurea statiele agronomice, comitiale agricole<br />
etc., nu dan nu resultatul dorit, dar<br />
macar Ceva aproximativ. Si sé nu se alarmezs<br />
cine -va la cuvintele de lege de<br />
regulamentare.<br />
Aceste reproducer! le däm far& alt<br />
comentariú de cat aceasta simpl& reflectie<br />
:<br />
Dec& Wrenit n'ar avea alti prieteni<br />
de cat d. Panu, apol ar fl val de et. In<br />
fie-care an d. Panu le -ar tmbunatiiti<br />
coarta, stricând estimp cela ce a f &cut<br />
in anul trecut.<br />
Nu zéil, d. Panu este un mare reformator<br />
TICALOSIA COLECTIVIS<strong>TA</strong><br />
UN ACT OFICIAL<br />
Dintr'o foarte interesant& lucrare Mout&<br />
de d. Badea Gheorghescu, sub -<br />
prefectul plani! Balta, judetul Doljiu, si<br />
intitulat4: «Raport cutre pretectul de<br />
Doljizc» extragem urmëtoarele destai -<br />
nuirl foarte importante In privinta modula!<br />
cum eraú administrate, comunele<br />
sub colecti vitate :<br />
«Majoritatea comunelor, dupe cum am<br />
aretat mat sus, avênd un numér de con -<br />
tribuabili prea restrans nu at resursele<br />
trebuincioase pentru a'gl tntampina cheltuelile<br />
cele mal indispensabile chiar.<br />
La formarea bugetelor, ca sé salveze aparinta,<br />
Inscriü la veniturl sume fictive,<br />
pe care compteaz& cheltuell. Cï1nd bugetul<br />
se pune in practice se vede lipsa veni -<br />
turi lor.<br />
Din primele tncasarl 'gl iaü lefurile mat<br />
!atilt primaril, ajutoril tor, notarit, per -<br />
ceptoril gi all functionarl, remaind to suferinta<br />
tot -d'a -una preotil, cântaretil, Invetatorii,<br />
si mal cu seam& v &t &geil. Am<br />
¡Visit vat &gel carom nu li se platise lefurile<br />
pc mai multi ani, de la 1882<br />
Yucca».<br />
«Socotelile comunelor la cea mat mare<br />
parte din ele nu sunt tncheiate niel apro -<br />
bate pe mal multl ani. La alíele de si socotelile<br />
aü fost tncheiate si fogtil primari<br />
sat perceptora condemnati la platasumelor<br />
constatate ca reliquate, nu s'raü esecutat<br />
iis& la timp tncasarea Ior. Mult1 din acel<br />
debitori sunt cazutl in deconfitur& in cat<br />
n-i se poate Intasa nimic. De exemplu comuna<br />
Giurgita pierde peste 2,00'-lel<br />
do la trei fosti primari care nu mai<br />
au absolut niel o avere de urmérit; cam<br />
acelagl lucru s'a petrecut la Cer &t, Barca,<br />
Goicea Mice, Urzicuta, Gltidiciu, Cioroiaeul<br />
el alíele ».<br />
Vëzuram starea financiar&, sé trecem<br />
acum la starea salubrit &te! publice In<br />
comune<br />
FOL<strong>TA</strong> ZIARULUI «EPOCA»<br />
ALEXIS BOUVIER<br />
(10)<br />
DRA_l'IELE PADTJRI<br />
PARTEA I<br />
LUPII DIN ARDENI<br />
I<br />
CUM SE FACE CONTRABANDA<br />
Atone! Bois -Sec se pled, el mergtnd<br />
in brunet, tirindu -se, alurecand, sé Infunda<br />
In p &dure, departlndu -se de c&rarea<br />
ce urmase; spini! si ghimpil tI<br />
intraú In piale, dar contrabandierul nu<br />
simtea nimic, primejdia Il f &cea nesimtitor;<br />
ochii seI, ebicinuiti cu Intunericul,<br />
c&utaü sé str &bata tuflsurile cele<br />
mal aeropiate. Repede ca fulgerul arunc&<br />
sacul tntr'un desis de cop &cei el<br />
se Jipi, cu bratele In sus, de trunchiul<br />
noduros al unul fag, stand nemigcat.<br />
Deschizênd£Qchil cat Cu putint& c &uta<br />
sé vad& de unde venia sgomotul de<br />
past ce auzea.<br />
Bois -Sec era inecat de sudoare, fruntea<br />
lui picura, i! esail abur[ din per, el<br />
vintul rece ti lipea de trap hainele inghetate;<br />
putea së moarä ; dar contra-<br />
«Fantanile in toate comunele sunt cu<br />
ciuturi (puçurl) sunt réü construite si réü<br />
tntretinute. Pulberea din timpil secetosT,<br />
apele din plot si din smarcurile care se<br />
formeaza imprejurul fantanel, patrund<br />
In interior si depunéndu -se pe fundul for<br />
un strat de imunditatt tnvenineaz& apa.<br />
Niel locuitoril, niel autoritatea nu tngrijeste<br />
se le sleiasca si se le curete din timp<br />
in Limp.<br />
Stradele comunelor sunt to stare primitiva,<br />
gropt, baltoace in care apele stag -<br />
neazt si inverzesc, solul balegaros si imbibat<br />
de toate miasmele otr &vegte aerul.<br />
Autoritatea comuna si cea judetian& in<br />
lot se remedieze acegtet triste start de lucrurl,<br />
sé faca sosele to interiorul comunelor,<br />
fat gosele pe campurl tntre comuna<br />
si comuna, acolo, unde nu este nit' s &natatea<br />
locuitorilor to perico], niel comunicatia<br />
impracticabila. -0 lucrare de luce<br />
preferita unel lucrar] de la care dependa<br />
to mare parte sanatatea si viata populatiunit.<br />
Ca corolariu a tutulor acestor lipsuri de<br />
mésuri igienice si de salubritate publica,<br />
plasa Bette cu o populatiune de 40 -50 mil<br />
locuitorl, nu are niel un spital si nice un<br />
medic eel putiu care sé propage locuitorilor<br />
igiena gi sé pue stiinta in serviciul<br />
tor.»<br />
Iati cum descrie sub prefectul starea<br />
cimitirelor din comunele rurale :<br />
«Am vézut cimitire cu cate -va morminte<br />
numal, de curand tnflintate si parasite,<br />
iar mormintele arate delc&tre proprietarul<br />
terenulul pe care se tnfiintase.»<br />
Modul de procedare al autoritatilor<br />
comunale colectiviste, In cazuri de incendiuri,<br />
sunt de o selbeticime el rea<br />
credint& extraordinara.<br />
In raportul sëü, sub - prefectul spunea<br />
:<br />
«Cand se intemple. sa arza producte, ftnete,<br />
paie, etc., autoritatea comunal& nu<br />
'sI d& osteneal& s& constate anume locui<br />
toril cart aü fost in comuna fn timpul<br />
sinistrulul, sé vez& catl dintr'éngit at dat<br />
ajutor la stingerea saü localisarea foculul<br />
si cast at lipsit si din ce imprejurarl.<br />
Multi locuitorl cart n'aü fost atunci tn sat<br />
sat cari aü t'osi retinuti de forti - majora,<br />
boale, morti etc., an fost trecutt pe tabloul<br />
celor recalcitranti si condemnati<br />
pan& si la maximul amenzii.<br />
Unit dintre proprietaria de producte arse,<br />
de multe ori se tnspaimant& de lapsa or<br />
carul scrupul de constiint& al autoritatea<br />
comunale fat& cu locuitoril si se tnvoeste<br />
Cu el asupra pagubel, dupa ce at fost<br />
condemnati; Cu toate acestea hot&rtrea<br />
remane tn vigoarea e; ca sé fie executata<br />
or când fata eu comuna care la parte din<br />
amenda, dupa ce sa achit& paguba.<br />
Autoritatea comunal& nu este tot d'auna<br />
cu mana pe congtiinta la expertisarea<br />
pegubilor causate, niel la condemnarea<br />
tutulor recalcitrantilor, las& sé scape de<br />
subt asprimea legil, rudele, amicii, si<br />
poate chiar unit dintre locuitoril cart le<br />
ar putea face, daca ar voi, positia dificil/<br />
la comuna, stiindu -le lipsa de autoritate,<br />
de dreptate si de impartialitate.<br />
Aceleasi lucruri se petrec si In casurI<br />
de furturl de animale, de producte, de<br />
obiecte etc.»<br />
Vexatiunile ce ad avut de suferit<br />
nenorocitii sateni de la perceptor!, ali<br />
Post adesea semnalate In presa opozitiet;<br />
dar astazi ele aunt conflrmate prin<br />
raportul subprefectului. El zice :<br />
«S'ali luat cu forma saü far& forma objecte<br />
si producte de la contribuabill care<br />
bandierul nu se misca... Numai privirea<br />
lut era vie; el st&tea inmármurit<br />
ca la pind&, peptul I! svicnea ou putere,<br />
respiratia lui era un fluer, avea friguri...<br />
dar nu simtea nimic... La lumina<br />
unui fulger z&rise pe c&rarea ce<br />
parasise, dol garzi.<br />
Contrabandierul nu sé inselase; In<br />
padure urechea se ascute cu vremea;<br />
ajungi sé deosebestl ciocnirea frunzenor,<br />
trecerea vinatului, sail pasil omulut,<br />
adice a dugmanuluí.<br />
Bois-Sec nu'eI lua ochi! de la eel dol<br />
Ine1, it vedea prin Intuneric, mergtnd<br />
plecati, cu urechea intinsi, ei mingâind<br />
cu mana cocoeurile ridicate de la<br />
carabinele lor...<br />
Bois-Sec s°mtea c& de f&cea o miecare<br />
era perdut, cAc1 pe o vreme ca acea<br />
nu putead urmari pe contrabandieri<br />
de cat cd plumb.<br />
Tintuit de copacul sëu, simti pe fata<br />
lut suftarea cald& a celor care 'I c&>}taú,<br />
ei auzi trosnind sub picioarele garzilor<br />
spinzurile ale caror ramurl il Impun<br />
geed.<br />
Unul din garzi zise in&busit :<br />
A auzit semnalul si trebue s'o fi<br />
apucat in spre Communaux... O s6'1 Intilnim<br />
la cotitur&... Mergi mainte pe<br />
cara re.<br />
Nu I stal<br />
De ce 7... Mi duc si chem pe Daubier...<br />
Daubier nu poste sé se afle<br />
Va da drumul cainelor care ne vor<br />
C&liuzi.<br />
Asta e o idee nemerita.<br />
EPOCA -- 8 IUNIU<br />
at remas mal mult timp nevéndute si<br />
expuse stricaciunel: scoarte, cergl, carpe,<br />
prestelcl, camas!, haine, cojoace, cald&rI<br />
si alte objecte, pan& si solul de panza navadita,<br />
art fost ridicate de Perceptora si agentil<br />
for de prin casele oamenilor, el de<br />
multe ori, aceste vexatlunl aü fost facute<br />
ca se'i forteze a plati contributiile Cu anticipatie<br />
pe cate un an. Gand omul a platit<br />
datoria si a cerut sé i se tnapoeze zalogul,<br />
or t s'a tnapoiat putred, ros de soareel<br />
si rupt, or i s'a spus ca nu se mal<br />
gasegte tn localul perceptiei. Cet ce at insistat<br />
a li se da objectele at fost batutl si<br />
maltratati.<br />
Perceptoril gaseaü de urmarit alt&avere<br />
la debitori, cum : vite, producte etc. dar,<br />
pentru a't constringe.mal sever, se amparan<br />
Lot - d'aura de objectele cele mal indispensabile<br />
familil el cele mal lesne de<br />
transportat ca zaloage. Acest nenorocit<br />
sistem de constrangere pe lange ca era<br />
pagubitor, era tot de odaia dearadator<br />
pentru familia contribuabilulul -- .lovea<br />
in demnitatea el. Oamenit bétrani spun<br />
cl, procedarea Perceptorilor le recheama<br />
fn memorie timpii barba -<br />
risinuluI si al invasiunilor când 'si<br />
aseundeau prin gropi objectele din<br />
case ».<br />
Sub -prefectul terrain& raportul séil<br />
c&tre prefect, aratand ca aceasta stare<br />
de lucrurl s'a perpetuat timp de peste<br />
zeta ant, ei c& munceete din resputerl<br />
spre a Indrepta relele zi cu zi, ceas<br />
cu ceas.<br />
INFORMATIIINI<br />
Eat& lista delegatilor alesl alalta-ert la<br />
Rtmnicu-Valcea<br />
Alexandru Zugr&vescu, Haralambie<br />
Davidescu, Ghit& Politimos, Ene<br />
Andrei, Preotu Budeanu, Gheorghe<br />
Dincá.<br />
Aceasta este a doua oard de cdnd<br />
orasul alege cu aproape unaninzitate<br />
pe viciimele fostulul satrap Simulescu.<br />
-st-<br />
Disolvarea consiliului comunal din<br />
oragul R.-Sárat este un fapt Indeplinit.<br />
Ad fost numiti membri in<br />
comisia interimarä dd G. A. Märg&ritescu.<br />
Ghitü Lupan, bean Miháescu,<br />
Ghitk Gealep, Enache Zamferescu,<br />
Alecu Orásanu si Iosef I. 0roveanu.<br />
-sma-<br />
Ni se spune cá o cercetare va fi<br />
In curând Mouth de catre par-<br />
t<br />
intern, pe care avea necaz din causi<br />
c& nu voise sé se tnvoiascii sé fie<br />
tovarás Cu dânsul la facerea bonurilor<br />
ei foei de dietá.<br />
Studentul in chestie, care este si<br />
azi intern al Eforiei, a fost ehemat<br />
la Eforie si atnenintat eu destituirea<br />
dac& nu'si va retrage plângerea ,<br />
cea ce a si fácut.<br />
Vom reveni peste cateara zile mai<br />
pe larg asupra administr:iri Eforieí.<br />
s®<br />
A apérut azi In Monitorul Oficial<br />
decretul prin care se acord& d-lui<br />
general Barozzi, ministru la departamentul<br />
de resbel, un concedid de<br />
30 de zile.<br />
Prin acelas decret d. Teodor Rosetti,<br />
presedintele consiliului de ministri<br />
este insarcinat cu interimul<br />
ministerlua de resbel.<br />
-ss-<br />
Isbdnda este numele until nod organ<br />
al partidului liberal-conservator<br />
ce a apérut In T.-M-agurele; urim<br />
viatá lung& noului nostru confrate.<br />
s><br />
Societatea Cooperatorilor din capital&<br />
a presintat d-lui presedinte<br />
al comisiei interimare o plângere<br />
contra d-lui Dem. Butculescu, care<br />
de si ne mai facênd parte din comitetul,<br />
societätei Cooperatorilor a cerut<br />
In numele acestei societáti gritdina<br />
Cismegid pentru zilele de 12,<br />
13 si 14 lunie pentru o serie de serbéri<br />
ce voeste sé dea In acea gradina.<br />
Comisia interimara examinênd aceastä<br />
cerere s'a pronur,ta.t contra<br />
acordärei gràdinei pe zilele sus zise.<br />
st-<br />
S'a acordat medalia de Bene-Merenti<br />
clasa I pentru merite artistica,<br />
d-soarei Agata Bârsescu de la teatru<br />
Curtii din Viena, d soarelor Elena<br />
Teodorini si Carola Leria, d-nei Ciementina<br />
Schach din Dresda, d-lui<br />
Kristoffer Nyrop din Copenhaga pentru<br />
serien asupra României, d-lui<br />
L. V. Fischer din Sallach pentru traducerile<br />
sale din literatura Romani,<br />
d- lor Duiliu Zamfirescu<br />
Dimitrescu, profesor la Conservator.<br />
- s-<br />
D-nu prefect al politil Capitalei<br />
tinênd cont de cererea care s'a fitcut<br />
prin pres&, a instalat chiar In<br />
têrgul Mogilor, o escuadä de pompieri<br />
cu pompele gi cu sacalele ne-<br />
cesare.<br />
chet to scriptele furniturilor ce se -11116fac<br />
pe la difer;te spitale. Eri a venit inaintea curtii cu ju-<br />
Aceastä cercetare se face In urma rati procesul sergentului de stradá<br />
denunt&ri ce a primit parchetul. Ion Opricá, acusat ca find beat ar<br />
Noi recomandàm d-lui procuror, fi tras cu ravolverul tntr'un birjar.<br />
In special foitele asa numite de dietá, Acest procF s judecat In ultima seprecum<br />
si bonurile ce se libereazä situate a Curti cu jurati a fost anude<br />
$efi de serviciu. lat atuncea de presedintele Curti In<br />
In aceste doué scripte se petrec virtutea puterei sale discretionalä.<br />
mai ales lucran neregulate. Nu ne Acusatul a fost apèrat erg' de tâputem<br />
opri chiar de a semnala di- nêrul avocat Noreanu care tntr'o<br />
nainte cele ce se petrec la spitalul strélucité pledoarie a arétat c& in-<br />
Mavrogheni, unde se aflit inten- structiunea a gresit trimetênd in<br />
dent un domn anume Costinescu ei fata juratilor pe sergentul Opric&<br />
contra c&ruia exist& la Efoiie peste pentru crima de omuuidere cu vo-<br />
60 de plângeri adresate Beizadelei enta, de oare-ce s'a constatat cä ado<br />
cutre o multime de persoatee, cusatul era beat and se presupune<br />
interni, externi si bolnavi chiar. cä a tras asupra birjarulul llie Ni-<br />
Este un fapt cu desëvêrsire cu- colae, care a si murit In urma r&ninoscut<br />
c& acest econom, isi permite rilor ce primise.<br />
fárä fricá de pedeapsä sé comitä a- Jurati nPtinênd cont se vede de<br />
devërate infamii. faptul ci Oprick a fost beat, ad rés-<br />
Ast-fel a mers pânä acolo In cat puns In mod afirmativ la chestiu-<br />
Intr'o seará, sunt acum cati-va ani, nea dac& Ion Opricä este culpabil<br />
a tras eu revolverul intr'un student de omucidere cu voint&.<br />
Garzil se intoarser& tndärät si Bois-<br />
Sec auzi un tipét ciudat, la care réspunse<br />
un fluer ascutit.<br />
Fiori trecur& prin m8duva oaselor<br />
contrabandierulul, sudoarea i se inghet&<br />
pe trup si degetele sale sé Inclegtar&<br />
pe coaja fagulu! care '1 sustines...<br />
Bois-Sec era perdut; simtea c& negreeit<br />
cainii o s6'1 gaseasc&. Vintul urla<br />
printre copad! , furtuna bântuia mai<br />
cumplit decAt or and: un norof pentru<br />
dênsul. Garzii coboraú cerare/.. nu putea<br />
ansé sé fuga. 0 idee It veni atunci.<br />
Am apus c& Bois-Sec avea drept cingatoare<br />
o (unie; el o desfacu repede, o<br />
leg& la un capët de sacul care era In tuflg<br />
si apucand cel'alt capëtin dint' se sui<br />
In copac. Intr'o clips contrabandierul sa<br />
afl& calare pe o creanga, gi cu o IndemAnare<br />
ce dovedea o putere neobienuit&,<br />
trace In sus sacul cu tutun ei'l<br />
leg& !tinge dênsul.<br />
Abia inodase fringhia, and auzi morm&itul<br />
cdinelor.... GarziI veneaú In<br />
urme.<br />
II 4rëzu indreptAndu-se spre copac; ei<br />
de ast& data simti florI In tot trupul;<br />
dar ajuñg9nd la piciorul fagulul c&ini!<br />
1&trara voios ; garzii se repezir& ei<br />
litar& din guracainelor batista cea mare<br />
a contrabandierulul cizut& jos.<br />
Vezi, a venit pân& aid, zise unul<br />
din el.<br />
Acum e al nostru, zise cel'alt; o se<br />
ne ducA pan& la dênsul.<br />
strigtnd cainil II tndemn& sé caute.<br />
Câinil ascultatorl pornir& pe drumul<br />
pe unde venise Bois-Sec.<br />
Dupe un sfert de ceas de nemiscare,<br />
contrabandierul desleg& sacu, 11 cobort<br />
la rindul lui, si dupe ce.'! lue. In spate,<br />
tip& ca cucuvaea. Un fluer II respunse<br />
nu mal departe de doué -zeci de pagï...<br />
Bois Sec se duce intr'acolo. Un om eei<br />
dintre ierburi.<br />
Nu i -ai vézut 7 Intrebá el.<br />
Ba, Inc& cum 1... Am scapat ca<br />
prin urechele acului... Sunt topit I. .<br />
Nu'I nimic, stem foarte bine...<br />
lea e liber& si mama Coq Blanc ne aeteapta<br />
cu tr&sura pe drumul de la Bo3séval<br />
0 tr &surit... Dar garzii 7... intreb&<br />
Bois Sec Ingrijit.<br />
Ce prost eetil Dinsa i -a adus de la<br />
Saint- Menges... are bilet de liber& trecere,<br />
zise Marcassin.<br />
Al aea 'nteleg... Meeter est] si tul...<br />
*i mat linistitt, coutrabandierif apucar&<br />
pe drumul unde 'f aetepta tr &aura.<br />
Saoul Cu tutun fu aeezat Intre doue<br />
scânduri, tovar &giI se suir& In tr&sura<br />
si baba care Linea haturile ei biciul<br />
zise :<br />
titl, bietl, c& trebue sá má Intore<br />
pe la Saint Menges; sá vé coborttí<br />
mal nainte, find c& sr putea aë vé<br />
b&nuiesc& si sé ne catite, pe când eú<br />
singur& ca biletul de liber& trecere mil<br />
duc de a dreptul la Iges.<br />
$i amêndol barbatil s &rind din tr &sur&<br />
se Indreptar& brat la brat In spre<br />
Mensa.<br />
Mama Cog -Blanc se opri dinaintea<br />
biuroulul vamei, dädu biletul el si trecu<br />
mai departe.<br />
Acusatul a fost condamnat la 5<br />
ani Inchisoare corectional& acordêndui-se<br />
de càtre lurid circumstante<br />
usurêtoare.6<br />
Serbarea distributiunei premielor<br />
care se va face pe la localurile fiecärei<br />
scoli, se va sévârsi la 29lunie.<br />
Delegatii Ministeriuluï de Culte vi<br />
Instructie public& vor representa pe<br />
d. Ministru.<br />
--<br />
Ni se serie din Sinaia:<br />
«M.M. L L. Regele si Regina, Insotiti<br />
de A. S. R. Ducele de Nassau<br />
ad fácut eri o escursiune prin munti.<br />
Vremea e splendidä la Sinaia.»<br />
--M<br />
P. S. Mitropolitul primat a asistat<br />
eri la examenele ce s'ad tinut la seminariul<br />
central.<br />
-tais-<br />
Sunt numiti delegati al Ministeriului<br />
Cultelor si instructieI publice<br />
pentru a asista la examenele de fine<br />
de an de la lnstitutul Brock, d-nil<br />
Christescu si Adam, profesori.<br />
tlltic<br />
Prin decisiune ministerial& s'a aprobat<br />
ca carte obligatorie pentru<br />
scoalele publice, cartea de gimnastic&<br />
a d-lor Moceanu si Velescu.<br />
-$-<br />
Dd. C. Exarcu, C. Stäncescu, Dem.<br />
R. Rosetti, N. Flays, Ionescu-Gion,<br />
Stef. Sihleanu, M. Kohen si Voreas<br />
sunt numiti delegati ai Ministeriului<br />
Cultelor si Instruetiei publice, pentru<br />
a asista la examenele de fine de<br />
an de la Conservatoriul de Music&<br />
declamatie din Capitala.<br />
DIN STREINA<strong>TA</strong>TE<br />
VILHELM AL II -a<br />
Imperat al Germanici<br />
Cel d'antêiú act pe care l'a semnat<br />
noul Impërat al Germaniel, este urmetorul<br />
ordin imperial pe armata :<br />
Pe când armata depunea doliul ce'l<br />
tmhr &case pentru Impëratul ei, ce va<br />
tr &i pururea in inimile tutulor, Impëratul<br />
-rege Wilhelm I -iú, malt prea veneratul<br />
meú bun, sufer& azi o noué<br />
ei grea loviture prin Incetarea din viat&<br />
a scumpulul si prea iubitulul met parinte<br />
Majestatea Sa Impëratul -Rege<br />
Frederik al III -a.<br />
Simt cu adevérat zile de grea jale,<br />
In care vointa lut Dumnezeú mé pune<br />
In capul armatel si ce fapt este o inim&<br />
adânc miecata din care Indreptez<br />
Intaiul cuvênt cAtre armata mea. Credinta<br />
Insé, cu care pe est pe culmea<br />
la care mé chiama vointa lui Dumnezeú,<br />
este tare ei neclintite; citi, cunose,<br />
ce simtimênt de onoare ei de<br />
datorie ail sädit in armata glorioeii met<br />
Inainte mergatorl, si stili In ce mêsura<br />
inalta s'a pastrat tot d'a -una in armata<br />
acest simtimênt.<br />
In armati, nestrémutata alipire cetre<br />
Domnul suprem al oastei,este moeter.irea<br />
ce trece de la tat& la fife, de<br />
la generatie la generatie; si de aceia<br />
rechem icoana glorioasa ei adorata a<br />
Domnulul caster, a moeulut met, ce sta<br />
inaintea ochilor tutulor mat frumoas&<br />
eivorbind mat bineinimelor,de cat s'ar<br />
putea cugeta; pe aceea a scumpulul<br />
meü tata, care deja ca principe imperial<br />
II.<br />
MAREA CASA X.... SI C -IA<br />
Cam la capëtul satului Balan, lâng&<br />
Sedan, era o case, teraneasc& ca Inf&tivare;<br />
aceasta cas& era locuit& de un inchirietor<br />
de cal el deetre.surl.<br />
0 curte large., réü pavati, plin& de<br />
gunoae; In fund o gura mare slujind el<br />
de grajd. Curtea era m&rginit& de o<br />
parte de un Sopron In care eraú depuse<br />
marfurile ce trebuiail espeduite, de alta<br />
de o magazie pentru fto; In fund, la<br />
o parte, se afla usa unel scarf strimte<br />
ce ducea la rindul Intáiü de asupra<br />
grajdulut. Aceast& uee parea a duce Intr'un<br />
pod; In fapt era intrarea la o locuinta,<br />
la o locuint& stranie, In care eedea<br />
un oin el mai straniü, pe care'l<br />
vom presenta peste putin cititorilor.<br />
Pentru a ajunge la cele doué odal<br />
ce compuneailacest apartamenbtrebuis<br />
sé urci doué -zeci de trepte, trepte foarte<br />
marl. teapane ca cele de la sc &rile<br />
de morare; dupa ce le urcai te aflal di-.<br />
naintea unel uei cu giamurt. Od&ile in<br />
care ducea scars trebue sé fi slujit de<br />
pod, find luminate fie -care de o fereastra<br />
ce sé Inchidea rëil, ceca fusese facute<br />
cu lemne de la case d&rlmate. P &retii<br />
din odaia d'antai, netapisatt, eraú<br />
date cu o v&psea cenusie cu clec, Lava -<br />
nul v&rgat Cu grinzi marl.<br />
(Va urma)
'eT castigase un toc de onoare in analele<br />
armateI si pe aceea a unui sir indelungat<br />
de gloriosl Inainte-mergetorl,<br />
al caner nume strëluceste in istorie si<br />
ale cäror inimI bäteaü pentru armate.<br />
Ast-fel ne apartinem reciproc, E1 vi<br />
oetirea ; ast-fel suntem nescut! unii<br />
pentru allai ; si ast-fel vom fi legati fera<br />
Incetare, fie dupe vointa lui Dumnezeü,<br />
furtune or pace.<br />
Vol 'ml veti jura acuma credintä vi<br />
supunere ; iar Eú nädädjduesc ca 'mi<br />
voiü aminti pururea, ce ochil anaintemergétorilor<br />
me! indrepteaza privirite<br />
asupr&'mi din cea-l'alta lume si cä<br />
odinioarä voie' avea a le da socoteal& de<br />
Gloria :}i Onoarea Armatel I<br />
15 lunie, 4888. Wilhelm.<br />
Castelul Friedrichskron.<br />
DEPESI TELEGRAFICE<br />
AGENTiA HAVAS<br />
Budapesta, 18 Iunie. Delegatiunea<br />
austriaco a tinut sedinte la amiazi.<br />
Preeedintele, d. Smolka, a rostit un<br />
lungi celduros elogiü al Imperatulul<br />
Frederic, fecând istoricul soartei tra -<br />
gice a acestul Suveran ale cerul !natte<br />
calitati si malte virtuti le a relevat In<br />
termenil ceI mal simpatici. El a exprimat<br />
convingereace Impëratul Wilhelm<br />
va urina traditiunile;predecesorilorsal,<br />
vi ce va fi dênsul asemenea, amicul si<br />
aliatul credincios al Impëratului Frantlosef;<br />
ce aceste raporturl de amicitie<br />
aceasta aliante vor fi indestructibile<br />
el ce pacea va fl mentinuta Ince mult<br />
timp.<br />
Oratorul a fecut in urma urerile ca<br />
universalitatea acestul doliü profund si<br />
siguranta nemurirel amintirel Im përatului<br />
decedat se fie pentru dinastia germana<br />
o mangaiere el o usurare.<br />
El a propus in sfereit se se ridice vedinta,<br />
rugänd pe ministrul afacerilor<br />
streine se transmita guvernulu! germen<br />
adâncile pareri de raü ale delega -<br />
tiunii Austriace (Aprobert).<br />
Budapesta, 18 Iunie. Comisiunea<br />
bugetere a delegatiunii austriace discutând<br />
bugetul afacerilor streine, d. de<br />
Kalnoky a abordat In discutiune cateva<br />
puncte de politica generala.<br />
«Este greü, a zis D. de Kalnoky, de<br />
a vorbi azi de politica streine, far& a<br />
intoarce privirile spre Benin unde o<br />
schimbare de tron s'a produs sub impresia<br />
unui simtimênt de competimire<br />
generala. Suntem intr'adever in raporturi<br />
asa de intime el asa de strânse cu<br />
Germania, In cet este natural de a ne<br />
Intreba dace aceasta schimbare de tron<br />
va esercita o influente. si ce influent&<br />
putea avea raporturilor<br />
aliante.<br />
In acest timp din urma deja, noi am<br />
avut proba stralucita ca o alta schimbare<br />
de tron s'a fecuttn imperiul vecin,<br />
fare a aduce nidi o modificare, cea ce<br />
probeaza puterea si soliditatea aceste!<br />
aliante. De atea, In cele doue imperil,<br />
convingerea e depline ce relatiunile<br />
noastre nu vor suferi nidi o schimbare.<br />
Aceasta da base aliantel o tarie indestructibile.<br />
Ministrul accentueaz& in urma scopul<br />
paenic al acestel aliante, mal cu<br />
sean& in fata spuselor presel ruseetl,<br />
spuse la cari guvernul rus este strein.<br />
El constat& din noo ca scopul aliantel<br />
este mentinerea patii: si a tratatelor.<br />
Aceael declaratiune s'a fäcut in fata<br />
comisiunel delegatiuniT ungureeti.<br />
Discutiunea general& a Inceput.<br />
Budapesta, 18 Iunie. In fata comisiunei<br />
bugetare a delegatiunel austriaca,<br />
dupe ce oratorii din diferite<br />
parade ali exprimat cu totii increderea<br />
lor In directiunea politicel streine, d.<br />
de Kalnoky, respunzênd la mai multe<br />
intreberf speciale, a constatat ce guvernul<br />
tine la atee ca toate nationalitätile<br />
din Macedonia se se anvete a socoti<br />
pe austriaci ca amici! lor desinteresati.<br />
De mult timp ministrul se sileete<br />
a Imprentia aceasta fabula de<br />
inaintare spre Salonic, fabule care cu<br />
toate astea se retnoeete mereü el In<br />
or -ce ocasiune.<br />
Ministrul e de acord eu unul din delegati,<br />
d. Dumba, ce mentinerea regi -<br />
muluT tolerant al Turciel este tocmal<br />
regimul trebuincios tn Macedonia, el<br />
declara ce el se silente de ani indelungati<br />
a stabili cale mal bune raportur!<br />
intre Atena el Constantinopol.<br />
Raporturile Austriei cu Grecia sunt<br />
amicale. «Nol suntem gata, zice ministrul,<br />
a ajuta pe greci cat vom putea<br />
ceci suntem convinsi ca interesele<br />
noastre se acorde cu ale GrecieT. Cea<br />
mal mare parte din popoarele Balcani -<br />
lor Inteleg deja ce ceea ce not voim In<br />
Balcani este asemenea in interesul lor ».<br />
« Raporturile noastre cu Italia cucare<br />
suntem strâns alieti sunt intr'un mod<br />
neschimbator cordiale. Cele doue guverne<br />
se sprijinesc mutualmente in<br />
sfortarl serioase pentruo tinte comuna.<br />
Politica lor este conservatoare el paci<br />
nice». .<br />
Comisiunea a votat fer& modificare<br />
bugetul ordinar vi extraordinar al afacerilor<br />
streine,<br />
DIN DISTRICTE<br />
BACAU<br />
Adminisetratia judetului<br />
In nunlerul trecut al ziaruluT nostru,<br />
zice Concordia, am aratat, ce deficitul<br />
ce va lasa budgetul judetului pe anul<br />
curent, va fi de cel putin 130,000 lel.<br />
Greutatea ce va apasa anse pe contribuabill,<br />
nu va fi numal deficitul a-<br />
cesta, ci multe gitele, ça : datoria cUtri<br />
stat a ceef forate Baceu- Piatra, tri sums<br />
de 50,000 tel pe anis trecutT, plus 15,000<br />
lei pe anul curent; precum ei moite alte<br />
zecimi de mil de lei, ratels diferitelor<br />
Imprumuturi (acute la casa de De¡.-alneri<br />
etc. etc.<br />
Dupa cum vedem, situatia finan :i ara<br />
a caser judetulu', este mal mu't ça<br />
compromise. Norma adoptata in esecutiunea<br />
afacerilor publice find favori -<br />
tismul, resultatul niel poate fi altul.<br />
De crime. n'acuzem nicl consiliul,<br />
asti comitetul permanent.<br />
Singurele defecte ce li atribuim sunt:<br />
negligente si Incapacitate absolute.<br />
In sinul consiliulul general ça si in<br />
comitetul permanent, avem amict. Datoria<br />
de dreptate pentru cei ce sufer<br />
din cauza lor, ni se impune mal presus<br />
de datoria amicitiel.<br />
De când am deschis coloanele acestul<br />
ziar , plangerile contra amicilor ne<br />
inunde.<br />
Intre alte privilegi) ce auzim ça ei ali<br />
creat amici! nostri este ei acela, ce dinviI<br />
Ivi primesc salariul inca eu 15 zile<br />
Mainte de flnele lune!, iar ces ce in adever<br />
muncesc, nu'si primesc retributiunea<br />
nie! dupe vase lupi de serviciü.<br />
Un exemplu :<br />
D -rul Bruteanu, model de activitate,<br />
de ei este retribuit de judet Humai<br />
pentru o singura plasa, dênsul are in<br />
ceutarea sa tre! plani. Cu toate acestea<br />
ni se spune, ce de la 1 lanuarie, n'a<br />
primit un singur ban din salariul sili.<br />
Functionarul pus in atare situatiune,<br />
ce trebuie se face, mai ales când are In<br />
jurul seri si o familie numeroase precum<br />
are d -rul Bruteanu ? Ce miserie I<br />
0 alta versiune ce circule pe contul<br />
comitetului, ei pe care nu ni -o asumam<br />
din causa gravitate!, este el aceasta :<br />
Legea maximulul tacselor comunale,<br />
in comunele rurale, prevede 50 ban! la<br />
vadra de vin.<br />
Peste acest maximum etim cu totii,<br />
ça nu se poate percepe un ban mai<br />
muli, fera o anume lege votate de cor -<br />
purile legiuitoare.<br />
Cu toate acestea, noi auzim, c& mai<br />
tonte comunele rurale afare de prea<br />
putine esceptiuni pereep 75 bani de<br />
vadrä, fer& Incuviintarea consiliulul de<br />
ministri ei fars nici o lege votata de<br />
Camera, ci Humai cu singura aprobare<br />
a comitetulul permanent.<br />
Adeverat se fie aceasta ?<br />
Rëspunderea este prea mare, ei nu<br />
credem ça ceI din comitet si -ali putut<br />
aventura caput cu &tâta usurint &.<br />
Ir. tot casul, o mie& esplicatie din<br />
partes Celer In drept, n'ar strica.<br />
DOLJ<br />
Tipuri colectiviste<br />
Romanescu- Fontanaru. Sel stie<br />
zice Apërarea, c& in Bucureeti a fost un<br />
Fântânaru la care lipsa ratiunel se manifesta<br />
pria a se inbräca arn &uteete, a<br />
umbla armat, ei care a sfâreit prin a<br />
trage eu puec'd in palet.<br />
Nol Craiovenii avem ei noi un Fântânar,<br />
avem pe d. Nae P. Romanescu.<br />
Deosebirea antre Fântânaru nostru si<br />
al Bucureetenilor este ce al lor se numea<br />
Fântânaru dupé familia lui, iar al<br />
nostro se numeete Fântânaru;dupe faptele<br />
sale, si anume antre anele dupe<br />
mania de a face fântâni.<br />
0 alt& deosebire mal este ei aceasta,<br />
ce la col din Bucureeti mania a avut<br />
deja un resultat final trist, ceci s'a gäsit<br />
de cuviinte a fi transportat la Mer -<br />
cute, pe Gand la al nostru boala se<br />
mentine Inca la forma de manie, care<br />
manie se manifestetot d'a -una la epoce<br />
periodice.<br />
Asa ori de tâte ori o fi vorba de alegels',<br />
fie comunale fie legislative, este<br />
imposibil ça Fântânaru nostru se nu<br />
promit& ei chier se face o fântan& pria<br />
vre -o mahala.<br />
Cu cet -va timpt mainte de alegerile<br />
trecute a fäcut o fântáne in Mah. Hareiu,<br />
pentru care a cheltuit 60 napoleoni ei a<br />
luat 90 dela mahalagií,almintrelea,dupë<br />
acest lucru se poate vedea c& bolnavul<br />
chier came e coprins de manie are intervale<br />
lucide.<br />
Acum ce se apropie vi alegerile comunale<br />
ei cele legislative, ori cine din<br />
noi ne aeteptam se auzim c& Fântânaru<br />
va derui cu o fântan& vre o alta Mahala.<br />
Si an adever, acum vre -o patru zile,<br />
s'a vezut d. Romanescu- Fântânaru Inconjurat<br />
de Târcomnicii, de Preotul de<br />
la Sf. Gheorghe vechiü, ei de alti câtiva<br />
ceteteni mahalagii ejusdem farinae,<br />
dispunênd facerea une( fântâni pe un<br />
loe viran din fata clopotnitil bisericil<br />
sfântului Gheorghe vechi.<br />
Cine n'a vezut eu côte satisfactiune<br />
d. Romanescu- Fântânaru a arétat locu<br />
unde se fie fentâna vi unde s'a betut<br />
un terue, ça si cum ar fi insemnat buricu<br />
pamantului, a pierdut mult. Ar fi<br />
putut observa ce boala merge crescând.<br />
Cine n'a putut iarä¢I së'l vad&<br />
EPOCA 8 IUNIU<br />
eri, când a adus preotu ca se tac& sfestanie<br />
peste tarust, vi când a pus o strach<br />
n& cu ape in margines drumului in<br />
care se pue bani trecetorii, a pierdut vi<br />
mai mult.<br />
Romanescu Fantânaru, prietenul 1 ut<br />
Tenesache, c&nteret prima In strana din<br />
stringala biserica Sf. Gh. vechT, nu mal<br />
are mult pane când va tntelni pe ornonimul<br />
seti din Bucureeti.<br />
ROMANATI<br />
Atragem atentiunea 11Tinistrulni justitiei<br />
asupra urmetoarei denuncieri :<br />
Domnule Redactor,<br />
In comuna noa titra Vadastrita de<br />
Romanati, de un time incoa se petrec<br />
cele mal Indresnete crime, precum :<br />
furturi de vite, producte, bani, spargeride<br />
prävelif, case etc. etc.,vi acestea<br />
numal sub auspiciut d -lui Ion Istrate,<br />
primarul comunes.<br />
Se prind criminali!, se aresteazä de<br />
catre primar, In cât credem es dându -se<br />
pe mana justitiel nu vor sapa de aspra<br />
pedeapse ce merite, si eu toste<br />
acestea cam de 8 sali 10 an! de zile de<br />
când acest Ion Istrate tine in arenda<br />
primaria noastre, vedem cu parera de<br />
rat ce criminalii nu se pedepsesc de<br />
fel si aceasta numal din causa ce flind<br />
arestati la primarie spre a li se lua interogatorul<br />
el a se cerceta faptele cum<br />
se petrec, dibaciul primar, mal intêiü<br />
If amendeaze in folosul sëü Cu côte 2,<br />
3 el 400 lei, apoi incheie niete acte foarte<br />
indulgente el 1i trimite pro forma parchetuluT,<br />
de unde negresit aceetl criminall<br />
se elibereazä.<br />
Am reclamat meres autoritatilor<br />
competinte anchete la fata loculul, anse<br />
in momentul sosirel anchetelor, printr'un<br />
mie semn dat de acest primar,<br />
se adune toti aces locuitorl care sunt<br />
de tagma sa, $i '1 scot teafer 1<br />
Ve Ineirem cate -va exemple mai<br />
proaspete, rugându -ve se bine -voit! a<br />
le publica In ziarul d- voastre :<br />
1. Nu de mult timp locuitorul Marin<br />
Stoian Roeioru el flu! lu! Ivan Petcu<br />
Sârbu a furat 10 o! d la Iancu Delu si<br />
Ivan Pâsle; aü fost prineI si oile aduse<br />
taiate Intr'un car inaintea primäriel,<br />
arestati, pungeeiti de acest;dtbaciü primar<br />
el pana asta -zl nepedepsitt.<br />
2. Ion Mitru Ciupitu a spart patulul<br />
vecinului set Andrei Ion Negrici, prins,<br />
arestat, pungeeit si eliberat.<br />
3. Florea Stan Patachie numit Boboc<br />
a sosit vi furat grâü din mania Urzica,<br />
arendata d -lut Beligredeanu, prins,<br />
arestat, amendat, pungeeit si eliberat,<br />
4. Lui Ion Ispas Cismaru mie i s'a<br />
spart grajdul, furandul tais, vi aretând<br />
pe hotl primarul a cocolosit afacerea.<br />
5. S'a spart prevelia lui Nenciu si<br />
Andrea si autor.i sont pan& ;asta -zi nepedepsiti.<br />
Speräm d -le Redactor, ce nu veti refuta<br />
aceasta cerere a noastre, ne ma!<br />
avênd alte mijloace d'a pune capât<br />
odate hotiilor din satul nostru.<br />
Ion Geica, Ivan Pâsla, lancu Delu, Ion<br />
lspas Cismaru mic, Stancu Dobro Cismaru.<br />
0 INTÊMPINARE<br />
Reporterul Voinfei! Nationale, amintind<br />
si numele met In raportul sëü fantastic<br />
asupra alegerilor colegiulu! 1<br />
unde vede bätaueT si ingerinte, zice intre<br />
atele :<br />
aCuvtntul de ordine se dadea de d-ni!<br />
general Florescu, Motu si N. Blaramberg,<br />
prin inspectorul de politie Redulescu,<br />
c&ruia ordinele ti eraü comunicate<br />
prin un functienar de la came d.<br />
G. V. Teodorescu, rude eu autori! oribilulu!<br />
si andoitulul omor din strada<br />
Soarelui.»<br />
Lumea care nu cunoaete inca in destul<br />
de bine ziarele colectiviste, vezênd<br />
nume, poate fi inclusa in eroare si se<br />
presupun& ca, fat& cu nume tiparite negru<br />
pe al b, trebue 'se fie ceva adeverat.<br />
E! bine, tot ce a scris Voinfa Na fionalä<br />
an ceea ce me priveste, e un sfruntat<br />
neadevêr, unul din aoele neadevëruri<br />
pe care numa! vi numal Voinfa Nafionalä<br />
e an stare de a le n&scoci.<br />
Adeverat e numal ca am fost la alegerea<br />
din Albastru spre a 'ml esercita<br />
dreptul mea de vot ; si exercitiul acestuI<br />
drept n'a trebuit se exaspereze pe<br />
ce! de la Voinfa Nafionalä pâne acolo,<br />
In cet sel face ca se eomit& Indoita infamie<br />
pe care aü comis'o fata cu mine<br />
si cu sotil Miulescu, a cärora rude am<br />
vi durerea vi onoarea de a fi.<br />
Si in aceasta afacere a sotilor Miulescu<br />
net de la Voinfa Nafionalä aü comis<br />
o infamie ; ans& gura pacatosului<br />
adever graevte.<br />
Da, e adeverat c& in strada SoareluT<br />
s'a comis un oribil si indoit omor. Ceci<br />
s'aü ucis de o date si nenorocita Maria<br />
Popovici vi sotii Miulescu : celei d'Intêi<br />
i s'a luat viata si celor d'al doilea li s'aü<br />
rApit onoarea, averea, libertatea vi viiturul.<br />
Sß nu creada Inae d-ni! de la Voin fa<br />
Nafionalä ca adeverul va remânea in-<br />
mormêntat. Lumea a simtit pe timpul<br />
procesuluI acesta de triste memorie c&<br />
zelul ce depunea parchetul si politia spre<br />
a obtine condamnarea sotilor Miulescu<br />
era prea Infocat, spre a fi inspirat numal<br />
din Implinirea datoriei lor; vi d'atone!<br />
o dureroasa benuialä muncea spiritele.<br />
Din desbaterile procesulul inse<br />
top asistentiT s'ali putut convinge de inocenta<br />
acusatilor si de criminala presiune<br />
ce s'a Meut asupra juratilor pentru<br />
a smulge verdictul de condamnare<br />
tot cu aceeasi staruinta cu care s'a operat<br />
mal târziü asupra juratilor din procesul<br />
Orovenilor.<br />
Azi se etie ca aceeti onorabill domnt<br />
abia ali scäpat de condamnarea ce li<br />
se pregatise, gratie paritatei voturilor<br />
juratilor.<br />
Ceea ce isbutise o data eu sotil Miulescu,<br />
n'a mai isbutit a doua oare. Astfel<br />
an fost condamnate nenorocitele<br />
victime ale celor mai criminale uneltirI<br />
a parchetuluT,complice cu o politie fera<br />
de scrupule si d'atunci zace in ocnä un<br />
om inocent, onest vi care in acel toc de<br />
infamie nu e parasit de stima vi afectiunea<br />
celor care cunosc cum s'ali petrecut<br />
lucrile,vi aceetiadin fericiresunt<br />
multi.<br />
Miulescu asteapta cu Incredere in<br />
Dttmnezeü si In inocenta sa, ziva dreptetel<br />
si a reabilitarel sale.<br />
Adevërul va esi la lumine asupra crime!<br />
din strada SoareluT, ei ar face bine<br />
d-nii colectiviet1 sé nu ridice glasul asupra<br />
acestul proces din care «marele ne<br />
cunoscut» poate ca nu le va fi tocmal<br />
dupe placul d-lor.<br />
Atâta pentru azi. D'almintrelea pentru<br />
ceea ce me priveste si pentru grosolanele<br />
insulte ce Voinfa Nafionalä<br />
crede a indrepta In contra venerabilulu!<br />
pärinte akearmatel noastre, ilustrul<br />
general Florescu, nu void réspunde nimie.<br />
A fi insultat de Voinla, este de mult<br />
deja o adeveratä onoare.<br />
G. V. Theodorescu<br />
alegator in colegiul t<br />
A 2° EDITIUNE<br />
UijTIMF INFORMITIUNI<br />
PENTRU LUP<strong>TA</strong>``<br />
Lupta de eri fsgaduia cá azi ne<br />
va turti Cu desêversire.<br />
Aceaste teribile ecsecutie se reduce<br />
azi la o minciuná care ar fi infama<br />
daca n'ar fi caraghioasá. Teribilul<br />
ziar radical aftrmá ce. la o<br />
intrunire de la clubul «Unirea» tineri<br />
conservatori s'ar fi pronuntat<br />
pur si simplu pentru spijinirea unui<br />
cabinet Dim. Ghica In care ar<br />
fi intrat si cati -va colectivisti.<br />
Pusä pe acest teren discutia poate<br />
cä ar fi demná de o gazetá radicala<br />
al cárui credit s'a uzat, dar nu e<br />
pentru noi niel demná nidi serioase.<br />
Epoca lei datoreste prea muli respect<br />
sieri vi cititorilor séi pentru ça sé<br />
alunece pe o asemenea cale, care ar<br />
scobori atät de jos nivelul intelectual<br />
si moral al prese! noastre.<br />
Ce ar zice Lupta ai publicul care<br />
ne citeste, daca urmênd ecsemplul<br />
de insinuera nemernice si de pácetoase<br />
calomnia pe cara ni -1 dà zia<br />
rul radical, am acuza fiïret probe ,ci<br />
numal cu afirmarea noastrd pe d -nu<br />
Panu de a fi vomis cine stie ce crime<br />
or faptá rusinoasä ? In trist hal<br />
am ajunge in ava caz, si in aceasta<br />
situatie se geseete Lupta asta -zi.<br />
Sdrobite Intr'o polemica de idei<br />
si de fapte, pe care dansa a provo -<br />
cat'o, Lupta, cu cât invingerea sa<br />
se accentua mai mult, cu atât aluneca<br />
mai afund, pe povârnivul des -<br />
gustátor al minciunilor , al insinuárilor<br />
vi al ecspresiilor triviale si<br />
grosolane. Azi a ajuns la fundul<br />
prepestiei printr'o calomnie din cele<br />
mai pscetoase.<br />
Mai târziü Lupta rusinatá de nedemnitatea<br />
la care a Impins'o neputincioasa<br />
sa manie, va zice ça<br />
Phyrus, rusinat de sélbáticiile coi<br />
mise la Troia , in fata soties lu-<br />
Hector :<br />
Je ne sais que trop a quel excès de rage<br />
La vengeance d'Hélene emporta mon courage.<br />
Notule de la Eforia Spitalelor<br />
civile<br />
Azi la ora 11 d -nii procuror Cârlova,<br />
judec &torul de instructie Papp si Con -<br />
stantinescu, inspectorul financiar, ali<br />
mers la Eforie unde sü Inceput o ancheta<br />
asupra intreget comptabilitati.<br />
Cu aceasta ocasie, aflem ce. aceasta<br />
comptabilitate este antro ava stare de<br />
Incurceture, in cet d. Constantinescu<br />
va fi nevoit ça se lucreze mai multe<br />
septemanlpfna ce sevaputea descurca<br />
lucrurile.<br />
Aflam ce. d. general Fotino, unui din<br />
efori, vi -a dat azi demisia.<br />
1Vlembril easel pénsiunilor de la Eforia<br />
Spitalelor, ali fost convocati de urgent&<br />
pe ratine pentru a lua cunoetinta<br />
despre cele constatate.<br />
Se stie c& aceasta nenorocit& casi<br />
de pensiuni are un censiliüde administratie<br />
compus din medicit primar! ai<br />
spitalelor, dar care nu se adunali nidi o<br />
date, de oare -ce casa pensiunilor se<br />
administra de fapt de catre efori, care<br />
tesali el spänzuraü.<br />
..<br />
Fiind cä vorbim de Ephoria spitalelor<br />
civile, noi credem ce guvernul n'ar<br />
face rad se orândueasce o anchete si<br />
pentru spitalul Brâncovenese,unde pare-ni-se<br />
dupe cette se spun nie! acolo nu<br />
s'ar petrece Iucrurl tocmal curate.<br />
In afacerea traficúri!or de la Eforie,<br />
afläm ca parchetul nu poate sa priceapa<br />
cum casierul n'a mirosit nimic pe tot<br />
timpul cat at durat deturnamentele sevêreite<br />
de acusatul B. Radulescu.<br />
Asemenea nu se prea Intelege cum<br />
casierul '$i acoperea deflcitu care neapêrat<br />
trebuia se fie, de oare ce platea<br />
de trel ori aceasT chitanta, când acum<br />
casierul interogat spune ce nu tie<br />
nimic vi ce e strein In toata afacerea.<br />
D. Dimitrie Moruzi, fost prefect al<br />
politiei, se aflä gray bolnav.<br />
Rana de care suferá de malt timp<br />
deja a fácut progrese.<br />
St<br />
Azi d. Theodor Rosetti a primit pe<br />
dd. Cámárásescu,prefectul judetulul<br />
Gorj vi Dem. Rosetti prefectul judetulug<br />
Covurlui care se aflâ In Capitala.<br />
X<br />
D. Panait Ionescu, procurorul general<br />
de la Curtea din Galati,se afl<br />
de erg In Capitalá.<br />
St<br />
Un cadavru a fost descoperit asti<br />
noapte in niete santuri de la Pentelimon.<br />
D. Procurer Paraschivescu a plecat<br />
imediat la fata locului.<br />
St<br />
Atlám cu regret falimentul d -nei<br />
Maria Santa, una din comerciantele<br />
cele mal oneste din Bucuresti. Cauza<br />
acestui faliment este datoritá relelor<br />
afaceri vi exploatárel unor uzurari.<br />
X<br />
D. Státescu,judecátoruldeinstructie,<br />
va pleca In ziva de 20 Iunie la<br />
Brasov. D. Státescu va fi fatai la con -<br />
fruntarea ce se va face Intre del doul<br />
acusati pentru Grima din strada Dio -<br />
nisie, prinsi sci, si Nedeleu N. si<br />
Popa Ion, prinsi de catre autoritâtile<br />
Ungare, ca complici In omorul sotilor<br />
Lespezeanu.<br />
X<br />
Dupé doué zile se sfirseste vi eu<br />
interogatoriü tuturor martorilor chemati<br />
a depune In afacerea Andronic.<br />
Cu toate acestea afacerea Andronic<br />
nu se va judeca de cat In Septembre.<br />
X<br />
Instructiunea rescoaleg téranilor e<br />
aproape pe sfgrsite.<br />
S? spera cá dupé putine zile, când<br />
rechisitoriul procurorulug general va<br />
fi terminat, afacerea rêscoaleï va<br />
putea veni inaintea instantelor judecátoreeti.<br />
á<br />
Curtea de casatie sectia I-x a respins<br />
eri recursul d-nei Drágulinescu<br />
care cerea anularea testamentului:<br />
Doatorului Obedenaru.<br />
Conform acestei sentinte, Academia<br />
remâne proprietarït avet'eg regretatului<br />
doctor, iar fratele d. Pantele<br />
Obedenaru si d-na véduvá Obedenaru<br />
rêmân usufructuari.<br />
Ni se spune cìxnspectorul financiar<br />
insárcinat eu fa.cerea unei<br />
anchete la Teatru National, ar fi<br />
trecênd peste atributiunile sale vi ar<br />
fi supunênd pa fie-care artist in<br />
parte unui adevérat interogatoriü,<br />
in privinta vietei privatá a functionarilor<br />
si membrilor directiuneg.<br />
Ar fi fi bine ea aceste eercetári<br />
sé nu treacá peste marginele indatoririlor<br />
urtug inspector financiar,<br />
e
CASA DE SCHIMB<br />
I. M.FERMO<br />
Strada Lipseani, No. 27<br />
Cumpera si vinde efecte publice si face<br />
or-ce sohimb de monezi<br />
C sul Bucuresti<br />
7 Iulüú 1888<br />
5 O/0 Renta amortisabila<br />
5 0/0 Renta perpetua<br />
6 0/0 Oblig. de Stat<br />
6 0/0 Oblig de st. drum de fer<br />
7 0/0 Scris. fune. rurale<br />
5 0/0 Scris. fune. rurale<br />
7 0/0 Scris. func. urbane<br />
6 /0 Serie func urbane<br />
5 8 0 Seria. fune. urbane<br />
Urbane 5 0/0 lasi<br />
5 0/0 Imprumutul comunal<br />
Oblig. Cassi pens. (lei 10 dob.)<br />
Imprumutul cu premie<br />
Actiuni bancei nation.<br />
Actiuni .Dacia - Romania+<br />
Nationala<br />
a Constructiuni<br />
Argint contra aur<br />
Bilete de banca contra aur<br />
F orini austriaci<br />
lndinta l'erma<br />
__.0=6.--=r46=<br />
Cump. Vend.<br />
I2 1/4 53<br />
90 f/2 92<br />
89 3,4 901/4<br />
106 3;4 107 1/2<br />
5.2 52 3/8<br />
1051/4 105<br />
98 3/4 99 1/4<br />
87 5/8 88<br />
77 1 2 77 718<br />
76 3/4 77 1/4<br />
212 216<br />
39 42<br />
900 920<br />
225 230<br />
215 222<br />
85 90<br />
16 90 17 10<br />
16 90 17 10<br />
201 1,2 203<br />
UTIL PENTRU TOTI<br />
BALSAM DESANA<strong>TA</strong>TE<br />
AL FARMACISTULUI<br />
I. EITEL din Râmnicu- Vêlcea<br />
Analieat si aprobat de onor. Consiliu Medical<br />
Superior din Romania<br />
Preservativ escelinte al sänststil contra di-<br />
feritelor maladil contagioase, mai cu seams<br />
In [impuri epidemice, de cholera, de friguri,<br />
si Remediu foarte bun contra boalelor de<br />
stomac, de flcat ni consecintele for precum :<br />
indigestiuni, lipsa de apetit, ragaiala greats,<br />
flegma, flatulenta, durere de stomac, colite,<br />
ingreunarea de stomac constipatia, con gestiuni,<br />
galbinare, venin, hemoroide ( tranji) hidohondrie<br />
si melancolie (provenite din deranjamentul<br />
mistuirei), indispositiune, durerea,<br />
de spline, areteala, durerea de cap, friguri,<br />
scorbut, ulcero etc etc.<br />
Balsamul de sanatate Eitel, superior tuturor<br />
produselorsimilare, se recomands pen<br />
tru ori -ce cas ca eel mai buu si eel mal util<br />
medicament de casa tutulor peraoanelor In<br />
general si in special celor departatt de ajutoare<br />
medicale,<br />
Balsamul de sanatate Eitel, se poate intrebuinta<br />
in ori -ce timp si fava deranjament<br />
de afaceri.<br />
Preciul unui flacon insotit de iustrnctie<br />
11 si 50 baud<br />
Se gsseste de vénzare la celle mai multa<br />
armaci si la principalele Drogherii din tern<br />
e X moii se<br />
it a;i<br />
(<br />
#<br />
0 #<br />
#<br />
O#<br />
SCOALA COMERCIALA<br />
IN VIE11N<strong>TA</strong><br />
Inaugureaza la 15 Septiembre a. c. cursuri noul de Comptabilitatea<br />
simpla sidubla, Aritmetica comereiala, Corespondenta comerciala,<br />
Caligralia, Stenograltia si limbi streine. Ttnerii care<br />
vorbesc putin sali de loe limba germman&, Inva%a aceasta. limb& In<br />
cate -va lune si pot se obtina Intr'un an de zile certificate In toata regula.<br />
Afar& de ateta pot sa intre patru tinerl la directorul scoalel culntreaga<br />
Intreti ere si având o supraveghere serioasa.<br />
Scoale aceasta exista deja de 23 ani si a dat cultura solida la multi<br />
Romani.<br />
IOHANN SCHWALBL<br />
DIRECTOR<br />
Wieri I, Salvatorgasse No. 6.<br />
linimmx Senx<br />
FARMACISTUI.<br />
EPOCA 8 IUNIE<br />
CASA DE SCHIMB<br />
IONESCU & MARCU<br />
Strada Lipscani No. 13 bis<br />
liti OUREGT1<br />
Curs pe ziva dej7 Iuniu<br />
VALORI<br />
Fo Radar' de stat roncan<br />
Renta rom. perpe. 1875 5%<br />
Renta rom. amortisab. 5%<br />
Renta rom. rur. cony. 6<br />
Oblig de stat C. F. R.6 *<br />
idem idem 5%<br />
Imprumut Stern 1864 7%<br />
lmprum.Openheim 1866 8%<br />
Agio<br />
impruwat. de orase<br />
lmpr. oras. Bncnr. 5%<br />
idem din 1884 5%<br />
Im.or.Buc.cu primelozfr. YO<br />
Valora diverse<br />
Creditul fonciar rural 7%<br />
idem idem 5%<br />
Cred. fune. ur. din Bue -7%<br />
idem idem 8%<br />
idem idem 5%<br />
Cred. func. er. din lasa 5%<br />
Obl.cas. pensiun. fr.300 10<br />
Scadenta<br />
cupoanelor<br />
T:irg lib.<br />
curs med.<br />
1 Ap. 1 Oct. 91 54<br />
1 Ap. 1 Oct. 92 y,<br />
i Mai 1 Noem. 90<br />
i tan. i lulie<br />
Idem<br />
i Mar. 1 Sept.<br />
i lan. i lutte<br />
i tan. i lotie<br />
i Mai i Noem. : 40<br />
1 tan. 1 tulle 107<br />
idem 93<br />
idem 706<br />
idem 99<br />
idem 88<br />
idem 77<br />
1 Mai 1 Noem. 218<br />
DOCTORL SALTER<br />
MEDIC SI CHIRURG<br />
De la Faeultatea de medicina din<br />
Viena<br />
Specialist In boalele Sypltilitice<br />
pe care le trateaza Intr'un mod special<br />
si fara a opri pe bol nav de la ocupatiunile<br />
sale.<br />
Vindecare sigura a blenorragiei,<br />
poala alba, ulcere, impotenta etc.<br />
Consultatiuni de ía71/2 -8 + /2 dim.<br />
si de la 1 -4 p. m. Strada Fortuna<br />
No. 4, langa Spiteria de la Biserica<br />
eu Sfinti.<br />
32181Zti. ó..: 'ra+,-.:.'<br />
7f''} C CURII REALE<br />
`1 _<br />
ü.4efr<br />
IIP.:!'s f_P.PSF1s ,._.,...,,,,.,,.. .. .,..,..,.,.......,,,.. JlsryPYSF.11.PF 1'îF!*,î t`1°1.-!.l^RPé_$ftFdLPPILP{ !',.ILP!'_P°.14t13"atAPI 4'L Y9 ,. h.Y!'1,'i'.bJ`F1".F J<br />
..-rz.._._..<br />
Lit,;;<br />
i<br />
. . aw _. x , - -41<br />
1 FARMACIA CHR. ALESSANDRIU ROMANA<br />
.,u T .. .. 4,2,a_ -s-r i-.a . ..zlyrwm-o .<br />
° "--s:'.-.T.r - ..:_L71r ` .i -' .I.e..e.4:z' -<br />
SINGURUL<br />
Dintre tóte preparatele de gudron care a obtinut o<br />
reputatie netigäduita in fata d -lor doctor[ si clientil ce<br />
ail constatat folóse surprindatóre e<br />
GUDRONUL ALESSANDRIU<br />
care se intrebuintéza cu succes contra durerei de piept,<br />
tuse! provenite in urma guturaiulut, iritatiuni ale peptula<br />
astmu, catar al b5sicet udului. Lipset de pofta de mancare,<br />
etc. Cu o lingura din acest Gudron pus Intro<br />
litri de apá formezi ape de PAcura, care se piote da cu<br />
mult succes la copi! contra bólelor mal sus indicate.<br />
Pentru adultt se iea o lingers de Godron in api sa<br />
charata saü lapte dulce 2 -3 ori pe eli. 2 lel i1.<br />
Emplanture gudronat dis Pauvre Homme<br />
(Alessandriu). Contra durerilor Reutnatismale, a încheieturilor,<br />
mijloculut, durerilor de piept, spate tri alte junghiuri,<br />
1 left ruleul.<br />
P astile (sum b se C o d o in -To lu (Al e ssandriu).<br />
Superioritatea acestor medicamente in maladiele de piept<br />
este recunoscutA de töte celebritatile medicale. Aceste pastile<br />
In orma esaminarit ce li s'atl facut s'añ aprobat de<br />
onor. consiliü medical superior, 1 leü 50 band cutis.<br />
1.EREB<br />
/Vindecd \<br />
8 din 10 neuralgiile<br />
si migrenela<br />
cele mai<br />
Impouérdtóre<br />
Capsule oleo- balsamioe- santaline (Ales -<br />
sandriu). Remedial sigur contra maladiilor secrete<br />
(scursóre, seulement) la barbati, fie In stare próspeta,<br />
sali ori -cet de invechitS, se vindecS prin tntrebuintarea<br />
une! cutis ce confine too capsule, combinate<br />
ast -fel pentru un tratament de vindecare complecta.<br />
Modul intrebuintarit si dieta prescrisi a se vedea<br />
instructiunea ce insotesce fie -care cutie. Pretul une!<br />
cutis 6 lei.<br />
A se observa pe capacul catie! semn5tura,<br />
colóre rosie, si a nu va debita alte capsule de a<br />
carora eficacitate nu se garantéza. Se tramite contra<br />
mandat postal in ori -ce localitate.<br />
AvzS<br />
Preparatiunea acestut vin, care pentru mine a deveait<br />
tut cult e adesea denaturat de unii colte' cart gisesc de<br />
c*viinta a debita alte preparatiunt In locul acestui vin,<br />
de aceia atrag atentiunea onor. public a nu primi de tit<br />
flicbne originale<br />
VINUL COPIILOR<br />
PREPARAT DE<br />
CHR_ ALESSADRTTJ<br />
Farmacistul Cur$ii Regale<br />
Etatea cea fragedA a copiilor '1 face a se imbolnivi<br />
usor; pentru a prr,intêmpina maladiile se recomandA acest<br />
vin tuturor copiilor de la etatea de 6 lunT In sus ; tinerelor<br />
fete le ajutA la buna desvoltare a corpului, intttresce<br />
ósele si di putere muschilor.Modul íntrebuintArit ; a<br />
se veden instructiunea ce insotesce fie-ce sticl3. PI'etul 3 let.<br />
:t:ët .ri!,',.-.'. , ..<br />
Capsule elastica cu nlei de R.ioins (Alessandrint.<br />
O dosa, cutia a 4 capsule 1 leü, a 6 capsule 1<br />
leú si 25 ban[, a 8 capsule r leü si 5o ban!.<br />
Sinapismul Alessandriu, multar in foi.<br />
Acésta preparatiune esperimentatS de autoritatile nóstre<br />
medicale yi profesora la facultate a constatat cS fund supenióre<br />
tuturor celor -1 -alte preparatiunt streine, si chiar<br />
celui de Rigollot. Cutis s 'cil 5o ban!.<br />
Vindec a<br />
crampele de<br />
stomach, palpitafiile,colicehepatice,vársiturlnarrese,<br />
etc. / ¡<br />
DE VlîN<strong>TA</strong>RE LA PRINCIPALELE FARMACII DIN TÉRA.<br />
la loealitdtile onde nu se gdsesc aceste preparate cererile sd se facd la Farmacia Romana Buettrssoi<br />
pl centra mandat postal espediez In ori -ce localitate.<br />
'.fti ._'`_:` d _ t;. ,.. _ : s i : .I, .+.1°'.<br />
I-T-Y1/1--t<br />
?Â.D1Jt-.CC4C%CCîOïi,uL CCGOCC