Planul Regional de Actiune pentru Mediu
Planul Regional de Actiune pentru Mediu
Planul Regional de Actiune pentru Mediu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
CAPITOLUL II.<br />
PRAM – REGIUNEA DE DEZVOLTARE VEST<br />
CADRUL NATURAL ŞI DEZVOLTAREA SOCIO-ECONOMICĂ<br />
2.1. Cadrul natural. Caracteristici fizice şi geografice<br />
Regiunea este situată în partea <strong>de</strong> Vest a României la graniţa cu Ungaria şi<br />
Serbia&Muntenegru, fiind alcătuită din patru ju<strong>de</strong>ţe: Arad, Caraş-Severin, Hunedoara şi<br />
Timiş. Regiunea Vest are următoarele puncte extreme: extremitatea sudică a regiunii se află<br />
în localitatea Berzasca, Caraş-Severin - 44º35'12" latitudine nordică, extremitatea nordică în<br />
localitatea Berechiu, Arad - 46º38' latitudine nordică, extremitatea vestică în localitatea Beba<br />
Veche, Timiş - 20°15' longitudine estică, iar extremitatea estică în apropiere <strong>de</strong> localitatea<br />
Petroşani, Hunedoara - 23º longitudine estică.<br />
Regiunea are o suprafaţă ce totalizează 32.034 km 2 , ceea ce reprezintă 13,44% din<br />
suprafaţa României. Ju<strong>de</strong>ţul Timiş este, ca suprafaţă, cel mai mare din ţară (3,65% din<br />
teritoriul naţional), în timp ce ju<strong>de</strong>ţul Caraş-Severin ocupă locul trei (3,56% din teritoriul<br />
naţional), ju<strong>de</strong>ţul Arad, este al şaselea ju<strong>de</strong>ţ al României (3,25% din teritoriul naţional), iar<br />
ju<strong>de</strong>ţul Hunedoara, ocupă 2,96% din teritoriul naţional.<br />
2.1.1. Cadrul geografic<br />
aga 2509 m şi Vf.<br />
Caraş-Severin) şi Jiului. Aici putem vorbi <strong>de</strong> afluenţi importanţi, cum ar fi: ai<br />
ureşului: Aranca, Strei (cu Râul Mare) şi Cerna (<strong>de</strong> Hunedoara); ai Timişului: Bistra,<br />
ârzava.<br />
urma unor lucrări hidrotehnice <strong>de</strong> mare anvergură a apărut un număr însemnat <strong>de</strong> lacuri<br />
<strong>de</strong> acumulare, pe aproape toate râurile importante ale regiunii. Astfel, putem enumera:<br />
le ecu, pe râul Bârzava; Trei Ape, pe râul Timiş;<br />
oiana Mărului, pe râul Bistra; Surduc, pe râul Bega; Herculane, pe râul Cerna; Cinciş, Valea<br />
şti, Gura Râului.<br />
<strong>de</strong> lacuri naturale, situate în<br />
l curile: Lacul Dracului, lac<br />
cipitaţiilor se situează intre 560-580 l/m 2 Regiunea Vest are un relief variat şi armonios distribuit în zone <strong>de</strong> câmpie, <strong>de</strong>al şi munte.<br />
Zonele <strong>de</strong> câmpie fac parte din Marea Câmpie <strong>de</strong> Vest şi predomină în ju<strong>de</strong>ţul Timiş. În<br />
Caraş-Severin şi Hunedoara munţii ocupă 65% din suprafaţă iar altitudinile muntoase cele<br />
mai importante ale regiunii sunt: Vf. Parâng 2519 m (M-ţii Parâng), Vf. Pele<br />
Retezat 2482 m (M-ţii Retezat).<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re hidrografic remarcăm existenţa unor reţele <strong>de</strong> suprafaţă importante ce<br />
aparţin bazinelor: Mureşului, Crişului Alb, Crişului Negru, Begăi, Timişului, Caraşului, Nerei,<br />
Cernei (<strong>de</strong><br />
M<br />
B<br />
În<br />
Porţi <strong>de</strong> Fier pe Dunăre; Gozna, Breazova, S<br />
P<br />
<strong>de</strong> Pe<br />
Un aspect important este cel al existenţei unui mare număr<br />
specia<br />
în zonele montane ale regiunii. Se pot enumera, astfel la<br />
carstic în Cheile Nerei; Ochiul Bei, în Munţii Aninei; Iezerul Ţarcu, Pietrele Albe, lacuri<br />
glaciare în Munţii Ţarcu; Tău Mare, Tău Mic, Tău Porţii, Bucura, Zănoaga, Tău Negru,<br />
Slăveiul, Stănişoara, Ţapului, Galeşul, lacuri glaciare în Munţii Retezat; Gâlcescu, Roşiile,<br />
Zăvoaiele, Mândra, Deneş, lacuri glaciare în Munţii Parâng; Iezerul Mare şi Iezerul Mic, lacuri<br />
glaciare în Munţii Şurianu.<br />
În Munţii Banatului, se află cel mai întins masiv carstic din România, masa <strong>de</strong> calcar jurasic şi<br />
cretacic având o largă <strong>de</strong>zvoltare <strong>de</strong>-a lungul unei fâşii ce se întin<strong>de</strong> din Reşiţa până la<br />
Dunăre. Numărul fenomenelor carstice <strong>de</strong>scoperite în acest areal este impresionant, fiind în<br />
jur <strong>de</strong> 1500, dintre care peşteri, avene, cursuri <strong>de</strong> apă şi lacuri subterane.<br />
Clima este continental-mo<strong>de</strong>rată, cu influenţe sub-mediteraneene, pe culoarul Dunării şi<br />
Valea Cernei (CS), cu temperaturi medii multianuale ce oscilează între 10-12<br />
, sensibil mai ridicată în zonele<br />
e.<br />
0 C. Media<br />
multianuală<br />
a pre<br />
montan<br />
16