Prezentare generala a Judetului Arges din punct de - Consiliul ...
Prezentare generala a Judetului Arges din punct de - Consiliul ...
Prezentare generala a Judetului Arges din punct de - Consiliul ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
STUDIU INTERDISCIPLINAR PENTRU PUNEREA IN VALOARE A<br />
MONUMENTELOR ISTORICE DIN PATRIMONIUL CULTURAL AL<br />
JUDETULUI ARGES
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Cuprins<br />
1. Reglementari legislative în domeniul patrimoniului cultural<br />
- acte normative in vigoare<br />
- procedura <strong>de</strong> <strong>de</strong>clarare a unui monument istoric in patrimoniu cultural local,<br />
national sau UNESCO<br />
- scurta <strong>de</strong>scriere institutionala – legaturi/rolului ale institutiilor<br />
2. Evaluarea situatiei actuale a monumentelor istorice aflate in patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong><br />
a) repertorierea monumentelor istorice aflate in patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>tului<br />
<strong>Arges</strong><br />
- cercetare in teren – chestionar si fotografii<br />
b) alcatuirea unei baze <strong>de</strong> date cu privire la situatia actuala a monumentelor istorice<br />
(situatie juridica, stare <strong>de</strong> conservare, modalitati <strong>de</strong> punere in valoare)<br />
3. Analiza SWOT<br />
4. Propuneri <strong>de</strong> punere in valoare a monumentelor istorice aflate in patrimoniu<br />
cultural al ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong>: obiective generale si specifice, axe prioritare si<br />
domenii majore <strong>de</strong> interventie;<br />
5. Intocmirea unei propuneri schematice <strong>de</strong> plan <strong>de</strong> actiune<br />
a) avantajele solutiei recomandate, prioritatile si criteriile <strong>de</strong> stabilire a acestora;<br />
b) actiuni intreprinse pentru atingerea obiectivelor specifice stabilite in strategie,<br />
posibile surse <strong>de</strong> finantare<br />
6. Planuri <strong>de</strong>sene, harti si alte documente grafice relevante<br />
7. Anexe<br />
Anexa nr.1 Legislaţia cu privire la organizarea activităţii turistice, promovarea<br />
turistică, activitatea agenţiilor <strong>de</strong> turism, activitatea ghizilor, structurile <strong>de</strong><br />
primire, atestarea unor localităţi turistice etc.<br />
Anexa.nr.2 Promovarea patrimoniului cultural şi turistic <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>ţul Argeş prin<br />
implementarea unei strategii <strong>de</strong> marketing<br />
Anexa nr.3 Principiile restaurarii. Notiunea <strong>de</strong> restaurare si etapele istorice si<br />
stiintifice ale acesteia
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
1. Reglementari legislative în domeniul patrimoniului cultural<br />
Necesitatea elaborării <strong>de</strong> documente strategice, studii, politici publice la<br />
nivel local menite să <strong>de</strong>termine conştientizarea actorilor relevanţi cu<br />
privire la importanţa punerii în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong><br />
patrimoniul cultural naţional situate în ju<strong>de</strong>ţul Argeş<br />
Strategia Naţională a Patrimoniului Cultural Naţional elaborată <strong>de</strong> Ministerul Culturii<br />
şi Cultelor evi<strong>de</strong>nţiază rolul <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> important al culturii pentru promovarea<br />
i<strong>de</strong>ntităţii naţionale, asigurarea coeziunii economico-sociale şi creşterea calităţii vieţii<br />
locuitorilor prin asigurarea accesului la valorile patrimoniului local sau naţional.<br />
Prin strategie se constată că insuficienta valorificare a resurselor patrimoniului cultural<br />
naţional este cauzată <strong>de</strong> necunoaşterea atribuţiilor care revin autorităţilor în acest<br />
domeniu, precum şi <strong>de</strong> lipsa conştientizării <strong>de</strong> către actorii relevanţi a rolului ce le<br />
revine pentru crearea cadrului necesar asigurării diversităţii culturale şi promovării<br />
i<strong>de</strong>ntităţii naţionale.<br />
De asemenea, prin documentul strategic menţionat se remarcă rolul <strong>de</strong>osebit al<br />
autorităţilor administraţiei publice locale în conservarea, protecţia şi promovarea<br />
monumentelor istorice aflate în adminstrarea acestora sau după caz, în domeniul public<br />
sau privat al unităţilor administrativ-teritoriale reprezentate.<br />
Printre acţiunile prioritare i<strong>de</strong>ntificate <strong>de</strong> Strategia Naţională a Patrimoniului Cultural<br />
Naţional se numără şi cele referitoare la Inventarierea Patrimoniului Cultural Naţional<br />
în ve<strong>de</strong>rea stabilirii măsurilor <strong>de</strong> protecţie şi conservare a elementelor <strong>de</strong> patrimoniu, iar<br />
la realizarea acestora pot avea o contribuţie importantă, atât autorităţile administraţiei<br />
publice locale, cât şi serviciile publice <strong>de</strong>concentrate ale Ministerului Culturii şi<br />
Cultelor.<br />
În realitate, punerea în valoare a monumentelor istorice şi promovarea diversităţii<br />
culturale la nivel local este condiţionată <strong>de</strong> aplicarea principiului <strong>de</strong>scentralizării<br />
competenţelor şi în acest domeniu, în ve<strong>de</strong>rea creşterii rolului ce revine autorităţilor<br />
administraţiei publice locale cu privire la adoptarea <strong>de</strong>cizilor referitoare la acestea.<br />
Având în ve<strong>de</strong>re aspectele subliniate, apreciem că aducerea actului <strong>de</strong> cultură cât mai<br />
aproape <strong>de</strong> cetăţean şi conştientizarea acestuia cu privire la respectarea regimului<br />
juridic <strong>de</strong> protecţie şi conservare instituit pentru monumentele istorice existente în<br />
unitatea administrativ-teritorială în care acesta domiciliază se află în strânsă legătură<br />
cu eforturile întreprinse <strong>de</strong> autorităţile şi instituţiile publice locale în ve<strong>de</strong>rea elaborării<br />
<strong>de</strong> documente strategice prin care să se stabilească priorităţile <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare în domeniul<br />
cultural pentru perioada <strong>de</strong> programare 2007-2013.<br />
Mai mult <strong>de</strong>cât atât, potrivit actelor normative adoptate la nivel naţional pentru<br />
promovarea patrimoniului cultural, autorităţilor administraţiei publice locale le revine<br />
obligaţia <strong>de</strong> a preve<strong>de</strong>a prin strategiile şi programele <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare economico-socială a
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
unităţilor administrativ-teritoriale reprezentate, măsuri <strong>de</strong> promovare a elementelor<br />
patrimoniului cultural naţional şi local şi în special, a monumentelor istorice.<br />
Reglementări relevante pentru elaborarea Studiului interdisciplinar<br />
pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
În conformitate cu principiile instituite la nivel european, principii ce au fost preluate şi<br />
<strong>de</strong> legiuitorul naţional, în contextul integrării ţării noastre în Uniunea Europeană,<br />
aducerea <strong>de</strong>ciziei cât mai aproape <strong>de</strong> cetăţean, <strong>de</strong>scentralizarea competenţelor prin<br />
transferul acestora <strong>de</strong> la autorităţile administraţiei publice centrale către autorităţile<br />
administraţiei publice locale, asigurarea consultării cetăţenilor în problemele care<br />
prezintă interes pentru unitatea administrativ-teritorială în care aceştia trăiesc, precum şi<br />
elaborarea <strong>de</strong> politici publice şi documente strategice care să reflecte cât mai fi<strong>de</strong>l<br />
priorităţile <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare i<strong>de</strong>ntificate în toate domeniile vieţii economice, sociale,<br />
culturale şi politice la nivel local, reprezintă aspecte <strong>de</strong> care ar trebui să ţină seama toţi<br />
actorii relevanţi.<br />
Prin urmare, la elaborarea documentelor strategice având ca obiectiv promovarea<br />
monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultrual local sau după caz, a studiilor, cum este<br />
cazul celui <strong>de</strong> faţă trebuie să se ţină permanent seama <strong>de</strong> reglementările adoptate la nivel<br />
naţional în acest domeniu.<br />
Astfel, apreciem ca fiind oportună prezentarea principalelor dispoziţii 1 adoptate <strong>de</strong><br />
legiuitorul naţional pentru crearea cadrul instituţional şi procedural necesar adoptării<br />
planurilor, programelor şi măsurilor <strong>de</strong> punere în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong><br />
patrimoniul cultural naţional sau local.<br />
Legea nr. 422/2001 privind protejarea monumentelor istorice, republicată<br />
cu modificările şi completările ulterioare<br />
Reprezintă actul normativ cadru prin care se stabileşte regimul juridic general <strong>de</strong><br />
protecţie şi conservare a monumentelor istorice.<br />
În principal, Legea nr. 422/2001:<br />
- <strong>de</strong>fineşte o serie <strong>de</strong> noţiuni, precum cea <strong>de</strong> "monument istoric";<br />
- reglementează modalităţile în care se realizează protejarea monumentelor istorice;<br />
- reglementează modalităţile <strong>de</strong> inventariere şi clasare a monumentelor istorice;<br />
- stabileşte instituţiile şi organismele <strong>de</strong> specialitate cu atribuţii în acest domeniu;<br />
1 Reglementările prin care este stabilit cadrul juridic în domeniul protecţiei, conservării şi restaurării<br />
monumentelor istorice sunt mult mai numeroase, în cadrul acestui studiu fiind reţinute cele mai<br />
semnificative <strong>din</strong>tre acestea.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
- reglementează responsabilităţile care revin proprietarilor monumentelor istorice<br />
şi autorităţilor administraţiei publice locale.<br />
OG nr. 68/1994 privind protejarea patrimoniului cultural naţional, cu<br />
modificările şi completările ulterioare<br />
Acest act normativ apare ca subsidiar în raport cu reglementarea menţionată anterior. În<br />
fapt, ca urmare a adoptării Legii nr. 422/2001, mare parte <strong>din</strong> dispoziţiile ordonanţei nu<br />
mai sunt <strong>de</strong> actualitate.<br />
Cu toate acestea, OG nr. 68/1994 stabileşte o serie <strong>de</strong> <strong>de</strong>finiţii utile şi enumeră<br />
principalele tipuri <strong>de</strong> monumente istorice.<br />
Normele metodologice <strong>din</strong> 2008 <strong>de</strong> clasare şi inventariere a<br />
monumentelor istorice<br />
Prezintă o importanţă <strong>de</strong>osebită <strong>de</strong>oarece acestea <strong>de</strong>taliază modul <strong>de</strong> <strong>de</strong>rulare a<br />
procedurilor <strong>de</strong> inventariere şi clasare a monumentelor istorice. De asemenea, normele<br />
metodologice menţionate <strong>de</strong>taliază şi modalitatea în care interacţionează instituţiile şi<br />
organismele <strong>de</strong> specialitate implicate în activitatea <strong>de</strong> clasare a monumentelor istorice.<br />
Acestea includ, <strong>de</strong> asemenea, mai multe anexe în care sunt prezentate mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong><br />
documente ce trebuie ataşate la dosarul întocmit pentru clasarea monumentelor istorice 2 .<br />
Or<strong>din</strong>ul nr. 2684/2003 privind aprobarea Metodologiei <strong>de</strong> întocmire a<br />
Obligaţiei privind folosinţa monumentului istoric şi a conţinutului<br />
acesteia<br />
Conţine reglementări cu privire la întocmirea documentelor prin care se stabilesc regulile<br />
<strong>de</strong> utilizare sau <strong>de</strong> exploatare şi <strong>de</strong> întreţinere a unui monument istoric. Acest document<br />
poarta <strong>de</strong>numirea <strong>de</strong> Obligaţia privind folosinţa monumentului istoric şi reprezintă parte<br />
integrantă a cărţii tehnice a construcţiei. Potrivit preve<strong>de</strong>rilor acestui or<strong>din</strong>, Obligaţia<br />
privind folosinţa monumentului istoric se elaborează <strong>de</strong> către specialişti <strong>din</strong> cadrul<br />
direcţiilor pentru cultură, culte şi patrimoniul cultural naţional, constituite la nivel<br />
ju<strong>de</strong>ţean.<br />
OG nr. 47/2000 privind stabilirea unor măsuri <strong>de</strong> protecţie a<br />
monumentelor istorice care fac parte <strong>din</strong> Lista patrimoniului<br />
mondial, cu modificările şi completările ulterioare 3<br />
Această ordonanţă reglementează măsurile speciale <strong>de</strong> protecţie care trebuie adoptate în<br />
cazul monumentelor istorice care fac parte <strong>din</strong> patrimoniul mondial. Monumentele<br />
2 Procedura <strong>de</strong> clasare a monumentelor istorice va fi prezentată în <strong>de</strong>taliu în cadrul unei secţiuni viitoare<br />
3 Cu toate că potrivit reglementărilor existente, în ju<strong>de</strong>ţul Argeş nu există monumente istorice incluse în<br />
lista patrimoniului mondial, apreciem oportună prezentarea reglementărilor cu caracter general adoptate<br />
pentru protecţia şi conservarea acestora.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
istorice care prezintă importanţă la nivel mondial sunt incluse în lista patrimoniului<br />
mondial <strong>de</strong> către Comitetul patrimoniului mondial <strong>de</strong> pe lângă UNESCO.<br />
Pentru acest tip <strong>de</strong> monumente, planurile anuale <strong>de</strong> protecţie şi gestiune sunt elaborate <strong>de</strong><br />
consiliul ju<strong>de</strong>ţean pe teritoriul căruia se afla monumentul istoric înscris în Lista<br />
patrimoniului mondial, cu consultarea proprietarilor, administratorilor sau a titularilor<br />
altor drepturi reale asupra imobilelor în cauza, precum şi a consiliului local respectiv, şi<br />
sunt avizate <strong>de</strong><br />
Ministerul Culturii şi Cultelor şi <strong>de</strong> autorităţile administraţiei publice centrale cu atribuţii<br />
în domeniu. Acestea sunt marcate şi semnalizate în mod corespunzător, prin grija<br />
primarului localităţii în a cărui rază administrativ-teritorială, sunt situate.<br />
Or<strong>din</strong>ul nr. 2043/2002 privind aprobarea Regulamentului <strong>de</strong><br />
organizare şi funcţionare a Comisiei Naţionale a Monumentelor<br />
Istorice<br />
Potrivit acestui or<strong>din</strong>, Comisia Naţională a Monumentelor Istorice reprezintă organismul<br />
ştiinţific, consultativ şi <strong>de</strong> avizare în domeniul protejării monumentelor istorice, care<br />
funcţionează pe lângă Ministerul Culturii şi Cultelor.<br />
Principala atribuţie a acestei Comisii constă în aprobarea hotărârilor cu privire la<br />
clasarea, neclasarea, <strong>de</strong>clasarea şi schimbarea grupei monumentelor istorice.<br />
Aceasta colaborează, în principal, cu cele 8 comisii regionale care exercită atribuţii<br />
similare celei naţionale, înaintând propuneri <strong>de</strong> finanţare a lucrărilor <strong>de</strong> protejare a<br />
monumentelor istorice.<br />
HG nr. 738/2008 privind stabilirea măsurilor necesare în ve<strong>de</strong>rea<br />
finanţării, elaborării şi actualizării documentaţiilor <strong>de</strong> amenajare a<br />
teritoriului şi urbanism pentru zonele cu monumente istorice care fac<br />
parte <strong>din</strong> Lista patrimoniului mondial<br />
Relativ recent, a fost adoptată HG nr. 738/2008 prin care se instituie baza legală <strong>de</strong><br />
acordare a finanţărilor necesare elaborării documentaţiilor <strong>de</strong> amenajare a teritoriului şi<br />
urbanism pentru zonele care cuprind monumente istorice incluse în Lista patrimoniului<br />
mondial.<br />
Propunerile <strong>de</strong> întocmire a acestor documentaţii se înaintează <strong>de</strong> către consiliile ju<strong>de</strong>ţene<br />
către Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice şi Locuinţelor. Ulterior, Ministerul<br />
realizează Programul <strong>de</strong> elaborare şi actualizare a documentaţiilor <strong>de</strong> amenajare a<br />
teritoriului şi urbanism pentru zonele cu monumente istorice care fac parte <strong>din</strong> Lista<br />
patrimoniului mondial.<br />
Or<strong>din</strong>ul nr. 2237/2004 privind aprobarea Normelor metodologice <strong>de</strong><br />
semnalizare a monumentelor istorice
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Acest act normativ stabileşte metodologia <strong>de</strong> semnalizare a monumentelor istorice,<br />
indicând culorile şi tipul <strong>de</strong> material utilizat pentru confecţionarea marcajelor.<br />
Or<strong>din</strong>ul nr. 2237/2004 mai preve<strong>de</strong> şi faptul că aplicarea însemnelor distinctive şi a<br />
siglelor <strong>de</strong> monumente istorice se realizează prin grija primarilor şi cu colaborarea<br />
direcţiilor pentru cultură, culte şi patrimoniu cultural naţional constituite la nivel<br />
ju<strong>de</strong>ţean.<br />
Legea nr. 157/1997 privind ratificarea Convenţiei pentru protecţia<br />
patrimoniului arhitectural al Europei, adoptată la Granada în 1985<br />
România a ratificat în 1997 convenţia menţionată care stabileşte necesitatea<br />
instituirii unui regim special <strong>de</strong> protecţie pentru patrimoniul arhitectural. Potrivit<br />
<strong>de</strong>finiţiei pe care Convenţia o stabileşte pentru patrimoniul arhitectural, în cadrul acestuia<br />
sunt incluse şi monumentele. Acestea reprezintă orice realizari <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> remarcabile<br />
prin interesul lor istoric, arheologic, artistic, ştiinţific, social sau tehnic, inclusiv<br />
instalaţiile sau elementele <strong>de</strong>corative care fac parte integrantă <strong>din</strong> aceste realizari.<br />
Consacrarea legislativă a noţiunii <strong>de</strong> "monument istoric"<br />
Legiuitorul naţional a <strong>de</strong>finit noţiunea <strong>de</strong> "monument istoric", atât prin OG nr. 68/1994<br />
privind protejarea patrimoniului cultural naţional, cât şi prin Legea nr. 422/2001 privind<br />
protejarea monumentelor istorice, cu modificările şi completările ulterioare.<br />
Potrivit OG nr. 68/1994 privind protejarea patrimoniului cultural naţional, monumentele<br />
istorice sunt reprezentate <strong>de</strong> bunuri imobile sau ansambluri <strong>de</strong> bunuri imobile care<br />
prezinta valoare <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re arheologic, istoric, arhitectural, religios, urbanistic,<br />
artistic, peisagistic sau tehnico-stiintific sint monumente istorice.<br />
Acelaşi act normativ introduce în categoria monumentelor istorice următoarele:<br />
monumente arheologice;<br />
situri arheologice;<br />
monumente si ansambluri <strong>de</strong> arhitectura;<br />
rezervatii <strong>de</strong> arhitectura si urbanism;<br />
monumente <strong>de</strong> arta;<br />
cladiri, monumente si ansambluri memoriale;<br />
monumente tehnice;<br />
locuri istorice;<br />
parcuri si gra<strong>din</strong>i.<br />
Aşa cum am menţionat anterior, Legea nr. 422/2001 stabileşte, <strong>de</strong> asemenea, o <strong>de</strong>finiţie a<br />
noţiunii <strong>de</strong> "monument istoric".<br />
Astfel, sunt consi<strong>de</strong>rate monumente istorice următoarele categorii <strong>de</strong> bunuri imobile<br />
situate suprateran, subteran şi subacvatic:<br />
monument;<br />
ansamblu;
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
sit.<br />
Fiecare <strong>din</strong> categoriile <strong>de</strong> bunuri care fac parte <strong>din</strong> categoria monumentelor istorice sunt,<br />
<strong>de</strong> asemenea, <strong>de</strong>finite prin lege.<br />
Astfel, monumentul este reprezentat <strong>de</strong> o construcţie sau parte <strong>de</strong> construcţie, împreună<br />
cu instalaţiile, componentele artistice, elementele <strong>de</strong> mobilare interioară sau exterioară<br />
care fac parte integrantă <strong>din</strong> acestea, precum şi lucrări artistice comemorative, funerare,<br />
<strong>de</strong> for public, împreună cu terenul aferent <strong>de</strong>limitat topografic, care constituie mărturii<br />
cultural-istorice semnificative <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re arhitectural, arheologic, istoric,<br />
artistic, etnografic, religios, social, ştiinţific sau tehnic.<br />
La rândul său, ansamblul reprezintă un grup coerent <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re cultural, istoric,<br />
arhitectural, urbanistic ori muzeistic <strong>de</strong> construcţii urbane sau rurale care împreună cu<br />
terenul aferent formează o unitate <strong>de</strong>limitată topografic ce constituie o mărturie culturalistorică<br />
semnificativă <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re arhitectural, urbanistic, arheologic, istoric,<br />
artistic, etnografic, religios, social, ştiinţific sau tehnic.<br />
Situl este <strong>de</strong>finit ca fiind terenul <strong>de</strong>limitat topografic cuprinzând acele creaţii umane în<br />
cadru natural care sunt mărturii cultural-istorice semnificative <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re<br />
arhitectural, urbanistic, arheologic, istoric, artistic, etnografic, religios, social, ştiinţific,<br />
tehnic sau al peisajului cultural.<br />
Procedura <strong>de</strong> instituire a regimului juridic <strong>de</strong> protecţie a monumentelor<br />
istorice, prin inclu<strong>de</strong>rea acestora în patrimoniul cultural naţional<br />
Pentru a putea beneficia <strong>de</strong> protecţie, bunurile imobile sau, după caz, construcţiile şi<br />
terenurile situate pe teritoriul României care prezintă caracteristicile unui monument<br />
istoric, trebuie să fie incluse în patrimoniul cultural naţional sau mondial, parcurgând o<br />
procedură <strong>de</strong> inventariere şi clasare.<br />
Ca urmare a parcurgerii procedurii <strong>de</strong> clasare a monumentelor istorice, acestea pot fi<br />
incluse fie:<br />
în grupa A- monumente istorice <strong>de</strong> valoare naţională şi universală;<br />
în grupa B- monumente istorice reprezentative pentru patrimoniul cultural local.<br />
Aşa cum precizat anterior, instituirea regimului <strong>de</strong> protecţie conferit <strong>de</strong> lege<br />
monumentelor istorice este însă condiţionată <strong>de</strong> parcurgerea, în prealabil, a procedurii <strong>de</strong><br />
inventariere, aşa cum reiese <strong>din</strong> următoarea ilustrare grafică:
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
a) Cercetarea pe<br />
teren a<br />
monumentului<br />
a) întocmirea<br />
dosarului <strong>de</strong> clasare<br />
I. Procedura <strong>de</strong> inventariere<br />
I. Procedura <strong>de</strong><br />
inventariere/Realizarea<br />
fişei<br />
monumentului<br />
b) Obţinerea <strong>de</strong><br />
informaţii <strong>de</strong> la<br />
autoritatea<br />
aministraţiei publice<br />
II. Procedura <strong>de</strong><br />
clasare<br />
b) adoptarea<br />
hotărârii <strong>de</strong><br />
clasare<br />
c ) Obţinerea<br />
<strong>de</strong> informaţii<br />
bibliografice<br />
si <strong>de</strong> arhiva<br />
c) adoptarea<br />
Or<strong>din</strong>ului <strong>de</strong><br />
clasare<br />
Înainte <strong>de</strong> a prezenta etapele procedurii <strong>de</strong> inventariere, apreciem ca fiind necesară<br />
<strong>de</strong>finirea acestei proceduri.<br />
Astfel, potrivit normelor metodologice elaborate în 2008 pentru clasarea şi inventarierea<br />
monumentelor istorice, inventarierea reprezintă un ansamblu <strong>de</strong> proceduri cu ajutorul<br />
cărora sunt i<strong>de</strong>ntificate - prin cercetare şi analiză ştiinţifică - acele bunuri imobile care<br />
datorită caracteristicilor lor sunt susceptibile <strong>de</strong> a fi clasate ca monumente istorice.<br />
În esenţă realizarea procedurii <strong>de</strong> inventariere constă în elaborarea fişei analitice a<br />
monumentelor, conform mo<strong>de</strong>lului stabilit <strong>de</strong> legiuitor.<br />
Ca regulă, această fişă se elaborează <strong>de</strong> către specialişti atestaţi <strong>din</strong> cadrul Ministerului<br />
Culturii şi Cultelor, respectiv al Serviciului <strong>de</strong> monumente istorice sau, după caz, <strong>de</strong> alţi<br />
experţi atestaţi.<br />
a) Cercetarea pe teren a monumentului istoric reprezintă prima etapă a procedurii <strong>de</strong><br />
inventariere.<br />
Aceasta constă în principal, în:
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
verificarea <strong>de</strong>numirii oficiale, a <strong>de</strong>numirilor anterioare şi, după caz, a hramului<br />
bisericii sau a <strong>de</strong>numirii ansamblului;<br />
verificarea adresei corecte;<br />
<strong>de</strong>scrierea sumară a imobilului;<br />
stabilirea datei construirii, a istoricului şi a stării <strong>de</strong> conservare;<br />
schiţa planului <strong>de</strong> situaţie;<br />
fotografii ale imobilului.<br />
b) Obţinerea <strong>de</strong> informaţii <strong>de</strong> la autoritatea administraţiei publice locale reprezintă<br />
cea <strong>de</strong>-a doua etapă a procedurii <strong>de</strong> inventariere.<br />
Aceasta presupune obţinerea <strong>de</strong> informaţii cu privire la:<br />
regimul juridic al proprietăţii, actual şi anterior;<br />
planul cadastral al imobilului;<br />
reglementările urbanistice în care se înscrie imobilul.<br />
c) Obţinerea <strong>de</strong> informaţii bibliografice şi <strong>de</strong> arhivă vizează în principal:<br />
stabilirea ctitorului, a finanţatorului sau a autorului, după caz;<br />
stabilirea lucrărilor anterioare <strong>de</strong> restaurare;<br />
cercetarea altor surse <strong>de</strong> documentare.<br />
O dată completată fişa analitică a monumentului istoric va fi transmisă Direcţiei<br />
monumente istorice şi arheologie <strong>din</strong> cadrul Ministerului Culturii şi Cultelor. Aceasta <strong>din</strong><br />
urmă transmite fişa către Institutul Naţional al Monumentelor Istorice în ve<strong>de</strong>rea<br />
verificării criteriilor <strong>de</strong> clasare utilizate.<br />
II. Procedura <strong>de</strong> clasare 4<br />
Institutul Naţional al Monumentelor Istorice, prin specialiştii săi întocmeşte Lista<br />
monumentelor istorice, cu avizul Comisiei Naţionale a Monumentelor Istorice.<br />
Clasare imobilelor se realizează conform criteriilor prevăzute expres <strong>de</strong> lege, în acest<br />
scop.<br />
Criteriile <strong>de</strong> clasare, respectiv acele standar<strong>de</strong> calitative şi cantitative pe baza cărora se<br />
evaluează semnificaţia şi importanţa culturală a bunurilor imobile şi se <strong>de</strong>termină<br />
4 Bunurile imobile clasate ca monumente istorice sunt incluse conform Legii nr. 422/2001 privind<br />
protejarea monumentelor istorice, republicată cu modificările şi completările ulterioare în lista<br />
monumentelor istorice. Lista monumentelor istorice cuprin<strong>de</strong> monumente istorice clasate, după caz, în<br />
grupa A sau B şi se întocmeşte <strong>de</strong> către Institutul Naţional al Monumentelor Istorice. Aceasta se aprobă<br />
prin Or<strong>din</strong> al Ministrului Culturii şi Cultelor se publică în Monitorul Oficial al României şi se actualizează<br />
o dată la 5 ani. În prezent, or<strong>din</strong>ul prin care a fost aprobată Lista monumentelor istorice poartă numărul<br />
2314 şi a fost adoptat în anul 2004. Prin urmare, respectiva listă va fi supusă revizuirii în anul 2009.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
categoria juridică şi grupa valorică a patrimoniului cultural naţional imobil <strong>din</strong> care fac<br />
parte aceste bunuri sunt următoarele:<br />
criteriul vechimii;<br />
criteriul referitor la valoarea arhitecturală, artistică şi urbanistică;<br />
criteriul referitor la frecvenţă (raritate şi unicitate);<br />
criteriul referitor la valoarea memorial-simbolică.<br />
a) Întocmirea dosarului <strong>de</strong> clasare<br />
Pentru adoptarea hotărârii <strong>de</strong> clasare a unei construcţii, ansamblu sau sit, ca monument<br />
istorice trebuie, ca în prealabil, să fie întocmit dosarul <strong>de</strong> clasare care cuprin<strong>de</strong>:<br />
1. documentaţia tehnică;<br />
2. documentaţia istorică;<br />
3. documentaţia privind situaţia juridică;<br />
4. actele administrative.<br />
1. Documentaţia tehnică constă în principal în fişa analitică <strong>de</strong> inventariere, planurile <strong>de</strong><br />
situaţie, releveul actual al imobilului şi fotografii interioare şi exterioare ale imobilului,<br />
ale împrejurimilor şi ale sitului.<br />
2. Documentaţia istorică cuprin<strong>de</strong> studiul istorico-arhitectural întocmit <strong>de</strong> un specialist<br />
atestat <strong>de</strong> Ministerul Culturii şi Cultelor în domeniul monumentelor istorice.<br />
3. Documentaţia privind situaţia juridică inclu<strong>de</strong> copii legalizate <strong>de</strong> pe actele care<br />
atestă dreptul <strong>de</strong> proprietate sau alte drepturi reale asupra imobilului ori acte emise <strong>de</strong><br />
autorităţile administraţiei publice locale competente teritorial certificând situaţia<br />
proprietăţii asupra imobilului, conform evi<strong>de</strong>nţelor compartimentelor <strong>de</strong> impozite şi taxe<br />
locale proprii sau aflate în subor<strong>din</strong>ea acestora şi copii ale planului cadastral şi ale cărţii<br />
funciare.<br />
4. În categoria actelor administrative necesare sunt incluse referatul <strong>de</strong> specialitate al<br />
direcţiilor pentru cultură, culte şi patrimoniu cultural naţional constituite la nivel<br />
ju<strong>de</strong>ţean, avizul comisiei regionale a monumentelor istorice, cu precizarea propunerii <strong>de</strong><br />
clasare în grupa A sau, după caz, în grupa B a monumentelor istorice 5 şi avizul Comisiei<br />
Naţionale a Monumentelor Istorice.<br />
Potrivit Legii nr. 422/2001 privind protejarea monumentelor istorice şi normelor<br />
metodologice <strong>de</strong> clasare şi inventariere a acestora, competenţa <strong>de</strong>clanşării procedurii <strong>de</strong><br />
clasare aparţine direcţiilor pentru cultură, culte şi patrimoniu cultural naţional, constituite<br />
la nivel ju<strong>de</strong>ţean.<br />
Însă iniţiativa <strong>de</strong>clanşării acesteia poate aparţine şi altori actori instituţionali, aşa cum<br />
reiese, <strong>din</strong> tabelul <strong>de</strong> mai jos:<br />
5 <strong>Prezentare</strong>a instituţiilor şi organismelor ce exercită atribuţii în ve<strong>de</strong>rea institurii regimului <strong>de</strong> monument<br />
istoric pentru anumite bunuri se va realiza în cadrul următoarei secţiuni.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Bunuri imobile în<br />
proprietatea<br />
statului/unităţi<br />
administrativteritoriale<br />
OFICIU<br />
Bunuri în<br />
proprietatea<br />
cultelor<br />
religioase<br />
b) adoptarea hotărârii <strong>de</strong> clasare<br />
Direcţiile pentru cultură, culte şi patrimoniu cultural naţional constituite la nivel ju<strong>de</strong>ţean,<br />
cărora le revine competenţa <strong>de</strong>clanşării procedurii <strong>de</strong> clasare, informează cu privire la<br />
aceasta, pe proprietarul, titularul dreptului <strong>de</strong> administrare sau, după caz, pe titularul altui<br />
drept real.<br />
Din momentul în care se realizează comunicarea către proprietar sau titularul oricărui alt<br />
drept real şi şi până la publicarea or<strong>din</strong>ului <strong>de</strong> clasare sau până la comunicarea neclasări,<br />
dar nu mai mult <strong>de</strong> 12 luni, bunului imobil în cauză i se aplică regimul juridic al<br />
monumentelor istorice.<br />
Dosarul <strong>de</strong> clasare care conţine documentaţia menţionată mai sus, va fi transmis<br />
Ministerului Culturii şi Cultelor, care îl analizează în cadrul compartimentelor<br />
specializate, urmând a-l înainta către Comisia Naţională a Monumentelor Istorice.<br />
În termen <strong>de</strong> 30 <strong>de</strong> zile <strong>de</strong> la primirea documentaţiei, Comisia adoptă hotărârea <strong>de</strong> clasare<br />
sau neclasare, după caz.<br />
c) Adoptarea or<strong>din</strong>ului <strong>de</strong> clasare<br />
Direcţia pentru cultură şi culte<br />
Proprietarul<br />
bunului<br />
Bunuri<br />
imobile<br />
<strong>de</strong>scoperite<br />
întâmplător<br />
Primarul<br />
localităţii<br />
LA CERERE<br />
Comisia<br />
Naţional<br />
ă a<br />
Monume<br />
ntelor<br />
Istorice<br />
Asociaţii<br />
/fundaţii<br />
sau alte<br />
instituţii<br />
responsa<br />
bile
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Practic, bunul imobil se clasează prin Or<strong>din</strong> al Ministerului Culturii şi Cultelor care se<br />
publică ulterior în Monitorul Oficial al României.<br />
Obligaţiile instituite în sarcina proprietarilor sau titularilor altor<br />
drepturi reale asupra bunurilor imobile clasificate – Obligaţia privind<br />
folosinţa monumentului istoric<br />
Ulterior publicării în Monitorul Oficial al României a or<strong>din</strong>ului <strong>de</strong> clasare a bunului<br />
imobil, direcţia pentru cultură, culte şi patrimoniu cultural naţional, constituită la nivel<br />
ju<strong>de</strong>ţean şi în a cărei rază administrativ-teritorială este situat respectivul bun, va trebui să<br />
întocmească şi să comunice proprietarului obligaţia privind folosinţa monumentului<br />
istoric.<br />
Prin Or<strong>din</strong>ul nr. 2684/2003 privind aprobarea Metodologiei <strong>de</strong> întocmire a Obligaţiei<br />
privind folosinta monumentului istoric şi a conţinutului acesteia, aceasta este <strong>de</strong>finită ca<br />
fiind un document obligatoriu, cu caracter permanent, prin care sunt precizate condiţiile<br />
şi regulile <strong>de</strong> utilizare sau <strong>de</strong> exploatare şi <strong>de</strong> întreţinere a unui monument istoric.<br />
Obligaţia privind folosinţa monumentului istoric se înmânează proprietarului sub<br />
semnătură scrisă, iar în cazul în care acestea sunt situate în domeniul public sau privat al<br />
statului sau unităţilor administrativ-teritoriale, aceasta va fi transmisă instituţiilor publice<br />
titulare ale dreptului <strong>de</strong> administrare.<br />
Obligaţia privind folosinta monumentului istoric se întocmeşte în trei exemplare, <strong>din</strong>tre<br />
care un exemplar va fi transmis Direcţiei monumentelor istorice <strong>din</strong> cadrul Ministerului<br />
Culturii şi Cultelor, un exemplar va fi păstrat <strong>de</strong> către direcţia pentru cultura, culte şi<br />
patrimoniul cultural naţional constituită la nivel ju<strong>de</strong>ţean, şi un exemplar va fi transmis<br />
proprietarului, respectiv titularului dreptului <strong>de</strong> administrare asupra monumentului<br />
istoric.<br />
Instituţii şi organisme cu atribuţii în ceea ce priveşte protecţia şi<br />
conservarea monumentelor istorice incluse în patrimoniul cultural<br />
naţional<br />
1. Ministerul Culturii şi Cultelor elaborează şi asigură aplicarea strategiei naţionale în<br />
domeniul protejării monumentelor istorice.<br />
Principalele atribuţii pe care le exercită în ve<strong>de</strong>rea protejării monumentelor istorice<br />
constau în:<br />
organizarea sistemului naţional <strong>de</strong> cercetare, inventariere, clasare a<br />
monumentelor istorice, <strong>de</strong> elaborare a reglementărilor <strong>din</strong> domeniu, <strong>de</strong><br />
inspecţie şi control al monumentelor istorice;<br />
avizarea reglementărilor, normelor şi metodologiilor cu aplicabilitate pentru<br />
domeniul monumentelor istorice, în cazul în care acestea sunt elaborate <strong>de</strong> alte<br />
autorităţi <strong>de</strong>cât Ministerul Culturii şi Cultelor;
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
conferirea, prin or<strong>din</strong> al ministrului culturii şi cultelor, regimul <strong>de</strong><br />
monument istoric;<br />
publicarea Listei monumentelor istorice, întocmită <strong>de</strong> Institutul Naţional al<br />
Monumentelor Istorice, în Monitorul Oficial al României, Partea I, şi<br />
actualizarea acesteia, potrivit legii, la fiecare 5 ani.<br />
2. Institutul Naţional al Monumentelor Istorice a fost înfiinţat prin HG nr. 261/2002 şi<br />
este instituţie publică constituită în subor<strong>din</strong>ea Ministerului Culturii şi Cultelor ce<br />
beneficiază <strong>de</strong> finanţare <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat sau, după caz, <strong>din</strong> venituri extrabugetare.<br />
Principalele sale atribuţii presupun:<br />
actualizarea inventarului monumentelor istorice;<br />
actualizarea periodică a Listei monumentelor istorice;<br />
elaborarea normelor şi metodologiilor specifice pentru domeniul monumentelor<br />
istorice, care se aprobă prin or<strong>din</strong> al ministrului culturii şi cultelor;<br />
administrarea inventarului şi fondului documentar al monumentelor istorice - care<br />
cuprin<strong>de</strong>: arhiva, fototeca, fondul cartografic şi biblioteca monumentelor istorice -<br />
care sunt proprietatea publică a statului român;<br />
coordonarea activităţii direcţiilor pentru cultură, culte şi patrimoniu cultural<br />
naţional constituite la nivel ju<strong>de</strong>ţean şi a oficiilor <strong>de</strong> cadastru şi publicitate<br />
imobiliară privind realizarea inventarului şi a cadastrului <strong>de</strong> specialitate al<br />
monumentelor istorice, care au obligaţia inclu<strong>de</strong>rii monumentelor istorice în<br />
planurile cadastrale şi în hărţile topografice.<br />
3. Oficiul Naţional al Monumentelor Istorice reprezintă acea instituţie publică cu<br />
personalitate juridică proprie, constituită în subor<strong>din</strong>ea Ministerului Culturii şi Cultelor<br />
care exercită, în principal, următoarele atribuţii:<br />
gestionarea, în condiţiile legii, a fondurilor <strong>de</strong>stinate cercetării, expertizării şi<br />
executării lucrărilor <strong>de</strong> consolidare-restaurare şi punere în valoare a<br />
monumentelor istorice finanţate <strong>de</strong> la bugetul <strong>de</strong> stat prin bugetul Ministerului<br />
Culturii şi Cultelor şi încre<strong>din</strong>ţate prin transfer Oficiului Naţional al<br />
Monumentelor Istorice;<br />
fundamentarea, în conformitate cu normele privind creditarea, elaborate <strong>de</strong><br />
Ministerul Culturii şi Cultelor şi aprobate prin hotărâre a Guvernului, a<br />
necesarului <strong>de</strong> credite; propunerea priorităţilor şi evaluarea documentaţiilor<br />
prezentate <strong>de</strong> persoanele <strong>de</strong> drept privat în ve<strong>de</strong>rea obţinerii <strong>de</strong> credite fără<br />
dobândă, cu dobândă redusă sau cu dobânda pieţei, pentru efectuarea <strong>de</strong> lucrări <strong>de</strong><br />
protejare la monumentele istorice <strong>de</strong>ţinute.<br />
4. Comisia Naţională a Monumentelor Istorice reprezintă organismul <strong>de</strong> ştiinţific <strong>de</strong><br />
specialitate fără personalitate juridică, cu rol consultativ în domeniul protejării<br />
monumentelor istorice, care funcţionează pe lângă Ministerul Culturii şi Cultelor.<br />
Prin Or<strong>din</strong>ul nr. 2043/2002 a fost aprobat Regulamentul <strong>de</strong> organizare şi funcţionare a<br />
Comisiei Naţionale a Monumentelor Istorice.<br />
Principalele sale atribuţii vizează:
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
elaborarea <strong>de</strong> propuneri cu privire la aprobarea strategiei naţionale privind<br />
protejarea monumentelor istorice, elaborată <strong>de</strong> Institutul Naţional al<br />
Monumentelor Istorice;<br />
formularea priorităţilor privind lucrările şi măsurile necesare pentru asigurarea<br />
protejării monumentelor istorice, indiferent <strong>de</strong> situaţia lor juridică şi <strong>de</strong> sursa <strong>de</strong><br />
finanţare;<br />
elaborarea <strong>de</strong> propuneri în ve<strong>de</strong>rea aprobării, prin or<strong>din</strong> al ministrului culturii şi<br />
cultelor, a metodologiilor, normelor, normativelor şi reglementărilor <strong>din</strong> domeniul<br />
protejării monumentelor istorice, elaborate <strong>de</strong> Ministerul Culturii şi Cultelor sau<br />
<strong>de</strong> instituţiile specializate <strong>din</strong> subor<strong>din</strong>ea acestuia;<br />
elaborarea <strong>de</strong> propuneri <strong>de</strong> clasare, <strong>de</strong>clasare, neclasare sau ne<strong>de</strong>clasare şi<br />
schimbarea grupei <strong>de</strong> clasare a monumentelor istorice;<br />
elaborarea <strong>de</strong> propuneri astfel încât monumentele istorice să fie incluse în Lista<br />
patrimoniului cultural şi natural mondial, precum şi în Lista patrimoniului<br />
mondial în pericol, elaborate <strong>de</strong> UNESCO 6 .<br />
În afară <strong>de</strong> Comisia Naţională a Monumentelor Istorice, în teritoriu mai funcţionează opt<br />
comisii regionale, după cum urmează:<br />
- prima îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi Patrimoniu<br />
Cultural Naţional Iaşi şi cuprin<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Bacău, Botoşani, Iaşi, Neamţ,<br />
Suceava şi Vaslui;<br />
- cea <strong>de</strong>-a doua îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi<br />
Patrimoniu Cultural Naţional Tulcea şi cuprin<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Brăila, Buzău,<br />
Constanţa, Galaţi,Tulcea şi Vrancea;<br />
- cea <strong>de</strong>-a treia îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi<br />
Patrimoniu Cultural Naţional Prahova şi cuprin<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Argeş, Călăraşi,<br />
Dâmbovita, Giurgiu, Ialomita, Prahova si Teleorman;<br />
- cea <strong>de</strong>-a patra îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi<br />
Patrimoniu Cultural Naţional Dolj şi cuprin<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Dolj, Gorj, Mehe<strong>din</strong>ti,<br />
Olt, Valcea;<br />
- cea <strong>de</strong>-a cincea îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi<br />
Patrimoniu Cultural Naţional Timiş şi cuprin<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Arad, Caras-Severin,<br />
Hunedoara şi Timis;<br />
- cea <strong>de</strong>-a şasea îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi<br />
Patrimoniu Cultural Naţional Cluj şi cuprin<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Bihor, Bistrita-Nasaud,<br />
Cluj, Maramures, Satu Mare şi Salaj;<br />
- cea <strong>de</strong>-a şaptea îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi<br />
Patrimoniu Cultural Naţional Braşov şi cuprin<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Alba, Braşov,<br />
Covasna, Harghita, Mures şi Sibiu;<br />
- ultima îşi are sediul în cadrul Direcţiei pentru Cultură, Culte şi Patrimoniu<br />
Cultural Naţional Bucureşti şi cuprin<strong>de</strong> şi ju<strong>de</strong>ţul Ilfov.<br />
6 Procedura prin care monumentele istorice cu o valoare istorică <strong>de</strong>osebită sunt incluse în lista<br />
patrimoniului mondial va fi prezentată în cadrul următoarei secţiuni.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Procedura <strong>de</strong> inclu<strong>de</strong>re a monumentelor istorice în Lista patrimoniului<br />
mondial<br />
Pot formula propuneri <strong>de</strong> înscriere în Lista patrimoniului mondial a bunurilor cu valoare<br />
<strong>de</strong>osebită <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re cultural numai statele care sunt semnatare ale Convenţiei<br />
privind protecţia patrimoniului mondial, cultural şi natural 7 .<br />
În ve<strong>de</strong>rea înaintării propunerii <strong>de</strong> înscriere a unui monument istoric în patrimoniul<br />
mondial, statul membru trebuie să întocmească, în prealabil o listă indicativă prin care<br />
sunt enumerate bunurile pe care acesta intenţionează să le propună pentru instituirea<br />
regimului special <strong>de</strong> protecţie în următorii cinci ani.<br />
Propunerea <strong>de</strong> înscriere a bunului în Lista patrimoniului mondial va fi însoţită <strong>de</strong> dosarul<br />
întocmit <strong>de</strong> statul membru în acest scop sub coordonarea Centrului patrimoniului<br />
mondial.<br />
După verificarea în prealabil <strong>de</strong> către centrul menţionat a documentaţiei înaintate <strong>de</strong><br />
statul membru, acesta este transmis spre evaluate către cele două organizaţii consultative<br />
in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte, respectiv <strong>Consiliul</strong> Internaţional al Monumentelor şi Siturilor şi Uniunea<br />
mondială pentru natură. Acestea vor transmite Comitetului patrimoniului mondial<br />
evaluările cu privire la siturile propuse a fi incluse în Lista patrimoniului mondial. Cel<br />
<strong>de</strong>-al treilea organism consultativ este Centrul Internaţional <strong>de</strong> studii pentru protejarea şi<br />
restaurarea bunurilor culturale care furnizează comitetului sfaturi cu privire la<br />
conservarea siturilor culturale.<br />
Comitetul patrimoniului mondial adoptă <strong>de</strong>cizia finală cu privire la înscrierea unui<br />
anumit sit/monument istoric în Lista patrimoniului mondial.<br />
2. Evaluarea situatiei actuale a monumentelor istorice aflate in<br />
patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong><br />
<strong>Prezentare</strong> generală a Ju<strong>de</strong>ţului Argeş <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re istoric şi cultural<br />
7 România a ratificat această convenţie.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Argeş, străveche vatră <strong>de</strong> cultură şi<br />
civilizaţie, este situat în bazinul <strong>Arges</strong>ului<br />
superior, in zona central-sudica a Romaniei,<br />
fiind strabatut <strong>de</strong> la nord la sud <strong>de</strong> raul <strong>Arges</strong>.<br />
Se învecineaza la nord cu ju<strong>de</strong>tele Sibiu si<br />
Brasov, având ca limita <strong>de</strong> <strong>de</strong>spartire crestele<br />
înalte ale Muntilor Fagaras ( cel mai înalt masiv<br />
muntos <strong>din</strong> România) si Pietrei Craiului; la est<br />
cu ju<strong>de</strong>tul Dâmbovita, având ca limita culmile<br />
masivului Leaota, zonele <strong>de</strong>luroase si <strong>de</strong><br />
câmpie; la sud cu ju<strong>de</strong>tul Teleorman, împartind<br />
câmpia Gavanu -Bur<strong>de</strong>a ; la vest cu ju<strong>de</strong>tele Olt<br />
si Vâlcea, limita urmând cumpana <strong>de</strong> ape <strong>din</strong>tre<br />
bazinele Oltului, <strong>Arges</strong>ului si Ve<strong>de</strong>i. <strong>Arges</strong>ul,<br />
nume luat <strong>de</strong> la raul ce-l strabate, are o forma<br />
alungita pe linia nord-sud, acoperind 2,9% <strong>din</strong><br />
suprafata tarii, fiind al 11-lea in or<strong>din</strong>ea<br />
marimii <strong>din</strong>tre ju<strong>de</strong>te.<br />
Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>, cu o suprafata <strong>de</strong> 6800 km2 si<br />
inregistrand la Recensamantul <strong>din</strong> 2002 o<br />
populatie <strong>de</strong> 652 625 <strong>de</strong> locuitori, se imparte in<br />
trei municipii - Pitesti, Campulung - Muscel si<br />
Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, patru orase – Mioveni,<br />
Costesti, Topoloveni si Stefanesti, si 95 <strong>de</strong><br />
comune.<br />
Beneficiind <strong>de</strong> un relief variat si pitoresc, pe intreg teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> se regasesc<br />
toate cele trei forme <strong>de</strong> relief: munti, <strong>de</strong>aluri, campii, cu mentiunea ca zona, in proportie<br />
<strong>de</strong> 50% este ocupata <strong>de</strong> <strong>de</strong>aluri, muntii impartind cu campia restul teritoriului. Teritoriul<br />
ju<strong>de</strong>tului cuprin<strong>de</strong> doua bazine hidrografice: Bazinul <strong>Arges</strong>, in zona muntoasa si cea<br />
<strong>de</strong>luroasa si Bazinul Ve<strong>de</strong>a, in zona <strong>de</strong>luroasa si cea <strong>de</strong> campie.<br />
Lacurile glaciare <strong>din</strong> Muntii Fagaras ( Buda, Capra, Caltun, Podul Giurgiului ) si <strong>din</strong><br />
Iezer, constituie semnificative obiective turistice.<br />
Fauna zonei este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> bogata si variata, pe crestele inalte ale muntilor Fagaras si<br />
Piatra Craiului intalnindu-se specii rare, precum capra neagra, ursul, j<strong>de</strong>rul, cerbul, rasul,<br />
caprioara, pisica salbatica, mistretul, vulturul plesuv brun, cocosul <strong>de</strong> munte. In zona <strong>de</strong><br />
campie <strong>din</strong> sudul ju<strong>de</strong>tului fauna cuprin<strong>de</strong> unele specii pe cale <strong>de</strong> disparitie, precum<br />
dropia, prepelita, potarnichea, lupul, vulpea. Fauna ihtiologică a regiunii Argeş se<br />
remarca printr-o specie <strong>de</strong> peşte, <strong>de</strong>numită popular asprete, care trăieşte în Argeş, Vîlsan<br />
şi Rîul Doamnei si care pana nu <strong>de</strong>mult era complet necunoscută <strong>de</strong> specialişti. El a fost<br />
<strong>de</strong>scris în 1956 ca specie nouă pentru ştiinţă, primind numele Romanichthys valsanicola.<br />
Aceasta paleta geografica variata confera ju<strong>de</strong>tului o zestre peisagistica bogata, cu<br />
momumente care atesta o in<strong>de</strong>lungata istorie. Zona rurala pastreaza si astazi valori
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
etnografice pline <strong>de</strong> originalitate, incepand cu arhitectura caselor, portul popular si arta<br />
<strong>de</strong>corativa.<br />
Urmele <strong>de</strong> cultura materiala <strong>de</strong>scoperite pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong> atesta existenta unor<br />
comunitati omenesti inca <strong>din</strong> era paleolitica, in<strong>de</strong>osebi pe vaile raurilor. Se pastreaza<br />
urme <strong>de</strong> drumuri si case romane la Sapata <strong>de</strong> Jos, Albota, Rucar, Micesti, Jidava si<br />
Filfani.<br />
Cele mai vechi <strong>de</strong>scoperiri <strong>de</strong> pe raza <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> datează <strong>din</strong> prima etapa a<br />
paleoliticului inferior, „cultura <strong>de</strong> prund", perioadă în care s-a <strong>de</strong>sfăşurat procesul <strong>de</strong><br />
antropogeneză. Mărturii ale acestei în<strong>de</strong>lungate perioa<strong>de</strong> au fost <strong>de</strong>scoperite pe văile<br />
rîurilor Argeş, Neajlov, Dîmbovnic şi Mozacu (<strong>din</strong> ju<strong>de</strong>ţul Argeş) şi Dîrjov, afluent al<br />
Oltului (ju<strong>de</strong>ţul Olt). Din neolitic si <strong>din</strong> epoca bronzului se pastreaza <strong>de</strong>asemenea<br />
marturii pe teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>, reprezentate prin aşezarea <strong>de</strong> la Teiu, situată în<br />
zona <strong>de</strong> şes, datată în perioada <strong>de</strong> sfîrşit a neoliticului, iar <strong>din</strong> epoca bronzului, perioada<br />
apariţiei metalurgiei aramei şi apoi a bronzului, avem mărturii la Ţiţeşti, Beleţi-Negreşti,<br />
Dobreşti şi Davi<strong>de</strong>şti-Conţeşti, un<strong>de</strong> au fost <strong>de</strong>scoperite grupe <strong>de</strong> tumuli funerari, iar la<br />
Rîncăciov a fost găsit un <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong> unelte <strong>din</strong> aramă datate <strong>din</strong> epoca bronzului<br />
timpuriu 8 .<br />
Vestigiile <strong>din</strong> epoca geto-dacică au o intensă atestare în Argeş, cele mai numeroase<br />
<strong>de</strong>scoperiri se găsesc, la Radovanu, in Curtea <strong>de</strong> Argeş, Tigveni şi Cepari (pe rîul<br />
Topolog), Ţiţeşti şi Teiu. Cea mai <strong>de</strong> seamă asezare geto-daca s-a <strong>de</strong>zvoltat la Cetăţeni,<br />
in a doua epoca a fierului. Se apreciază că aceasta aşezare a avut un rol <strong>de</strong>osebit în<br />
acţiunea regelui Burebista <strong>de</strong> unificare a tuturor dacilor, rol care se continuă şi în<br />
perioa<strong>de</strong>le următoare. Emporium-ul <strong>de</strong> la Cetăţeni, un important centru comercial, a<br />
jucat un mare rol în <strong>de</strong>zvoltarea societăţii geto-dacice <strong>din</strong> bazinul Argeşului.<br />
In timpul cuceririi romane, Muntenia a fost mai slab colonizată. La Rucar, în locul<br />
<strong>de</strong>numit „Scărişoara", exista un <strong>punct</strong> <strong>de</strong> control şi supraveghere, <strong>de</strong>numit castellum care<br />
dateaza <strong>din</strong> primele <strong>de</strong>cenii ale secolului al II-lea, perioada in care romanii au ocupat<br />
văile Carpaţilor Meridionali cu scopul apărării împotriva atacurilor dacilor liberi 9 .<br />
In timpul lui Septimiu Sever (193—211), a fost construita o importanta linie <strong>de</strong><br />
fortificatii - Limes transalutanus –care pornea <strong>de</strong> la Dunăre, ajungînd pînă la Rîşnov. Dea<br />
lungul limes-ului erau construite 13 castre, 7 <strong>din</strong>tre acestea fiind situate în ju<strong>de</strong>ţul<br />
Argeş, în localităţile Urlueni, Fîlfani-Izbăşeşti, Săpata <strong>de</strong> Jos, Albota, Purcăreni, Jidava,<br />
Rucar. Castrul Jidava este cel mai mare şi mai însemnat <strong>de</strong> pe limes transalutanus.<br />
Populaţia daco-romană a continuat să vieţuiască pe teritoriul actual al ju<strong>de</strong>ţului si dupa<br />
retragerea aureliana, marturii le ofera tezaurele monetare <strong>de</strong>scoperite langa castrul <strong>de</strong> la<br />
Sapata <strong>de</strong> Jos, cel <strong>de</strong> la Pitesti, format <strong>din</strong> mone<strong>de</strong> imperiale romane ce dateaza <strong>de</strong> pe<br />
vremea imparatilor Constantin II, Constantius II, Valentinian I, Valens, Teodosiu I şi<br />
Arcadius, precum şi <strong>de</strong>scoperirea unor mone<strong>de</strong> bizantine <strong>din</strong> timpul lui Justinian găsite în<br />
comunele Buzoeşti şi Stîlpeni. Deasemenea, la Vrăneşti şi Rîncăciov (comuna Călineşti),<br />
8 ― Monografie <strong>Arges</strong>‖, Editura Sport-Turism, Bucuresti 1980<br />
9 I<strong>de</strong>m
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
au fost scoase la iveală vase şi fragmente ceramice <strong>de</strong> factură provincială romană datînd<br />
<strong>din</strong> secolele III—IV e.n., iar la vest <strong>de</strong> satul Bîrlogu, pe vîlceaua Berivoia, a fost<br />
<strong>de</strong>scoperită o aşezare <strong>din</strong> secolele IX-X care, prin mărimea ei, este una <strong>din</strong>tre<br />
importantele aşezări <strong>din</strong> această perioadă <strong>din</strong> ţara noastră.<br />
Argeşul continua să aibă şi în feudalism un rol <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> important în istoria poporului<br />
român.Diploma Ioaniţilor (1247) consemnează existenţa in <strong>Arges</strong>, Muscel si Dambovita,<br />
a voievodatului lui Seneslau. La Curtea <strong>de</strong> Argeş şi-au avut reşe<strong>din</strong>ţa, în secolul al XlIIlea,<br />
Seneslau şi Tihomir, tatăl lui Basarab I.<br />
La începutul secolului al XIV-lea, in jurul anului 1310, Basarab I uneşte formaţiunile<br />
existente pe teritoriul <strong>din</strong>tre Carpaţi şi Dunăre, întemeind astfel statul feudal Ţara<br />
Românească, cu capitala Ia Curtea <strong>de</strong> Argeş.<br />
In 1330, oastea Ţării Româneşti, condusa <strong>de</strong> Basarab I, înfrînge armata ungurească,<br />
invadatoare, condusă <strong>de</strong> regele Carol Robert <strong>de</strong> Anjou. După victoria <strong>de</strong> la Posada,<br />
capitala ţării este mutată la Cîmpulung, oras in care si-au avut reşe<strong>din</strong>ţa, fără a abandona<br />
Curtea <strong>de</strong> Argeş, Basarab I, Nicolae Alexandru şi, în primii ani <strong>de</strong> domnie, Vladislav I<br />
Vlaicu.<br />
La Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, in 1359, voievodul Nicolae Alexandru a înfiinţat mitropolia Ţării<br />
Româneşti, semn al consolidării politice a ţării.<br />
Un rol important in apărarea Ţarii Româneşti 1-a avut Cetatea Poenari, ridicată <strong>de</strong><br />
primii Basarabi în cheile Argeşului. Folosită ca loc <strong>de</strong> refugiu pentru domnitori, ca loc <strong>de</strong><br />
întemniţare a duşmanilor acestora şi <strong>de</strong> adăpostire a vistieriei ţării, această cetate,<br />
cunoscută în popor sub numele <strong>de</strong> „Cetatea lui Vlad Ţepeş", a fost cedată, între 1522 şi<br />
1529, principelui Transilvaniei, în schimbul cetăţilor transilvănene Vinţu şi Vurpăr,<br />
primite ca feu<strong>de</strong> <strong>de</strong> la Radu <strong>de</strong> la Afumaţi.<br />
La începutul secolului al XV-lea, <strong>din</strong> necesităţi <strong>de</strong> stat, capitala Ţării Româneşti este<br />
mutată <strong>de</strong> la Curtea <strong>de</strong> Argeş la Tîrgovişte. Cu toate acestea, fosta capitala si-a pastrat si<br />
in secolele urmatoare importanta în istoria Ţării Româneşti. Aici s-au construit noi curţi<br />
domneşti, s-au încheiat tratate <strong>de</strong> alianţă, s-au purtat bătălii pentru apararea<br />
in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei ţării.<br />
La ansamblul feudal Glavacioc, a poposit <strong>de</strong> multe ori Vlad Calugarul, domnul Ţării<br />
Româneşti (1482-1495), emitand <strong>de</strong> aici mai multe documente; tot <strong>de</strong> aici emite<br />
documente Radu cel Mare, urmaşul său la tron (1495—1508). Dintre domnitorii care în<br />
secolul al XVI-lea au avut cele mai strînse legături cu Argeşul se remarcă Neagoe<br />
Basarab (1512—1521), care şi-a petrecut aproape jumătate <strong>din</strong> domnie la Piteşti şi la<br />
Curtea <strong>de</strong> Argeş. Despre Piteşti, un<strong>de</strong> Neagoe a construit noi curţi domneşti, documentele<br />
vorbesc ca <strong>de</strong> „minunatul scaun", iar în documentul emis <strong>de</strong> Neagoe la 17 martie 1517,<br />
Cîmpulungul este numit „scaunul domniei mele". In cadrul Curţii domneşti <strong>din</strong> Argeş,<br />
Neagoe a construit o casă domnească şi biserica episcopală.<br />
Mihai Viteazul, unul <strong>din</strong>tre cei mai viteji si intelepti domnitori romani realizeaza prima<br />
unire a celor trei tari romanesti ( Transilvania, Moldova si Tara Romaneasca).
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
La 25 Noiembrie 1600, la Curtea <strong>de</strong> Argeş, Mihai Viteazul (1593—1601) face o ultimă<br />
încercare <strong>de</strong> a-şi păstra tronul, însă lupta se incheie în favoarea lui Simion Movilă.<br />
Matei Basarab(1632-1654), cu sprijinul lui Petru Movilă, mitropolitul Kievului, a<br />
infiintat la Campulung o tipografie în care s-au tipărit patru cărţi („Molitvenic<br />
slavonesc"- 1635, „Invăţături peste toate zilele alese pe scurt" — 1642, „Antologhion<br />
slavonesc" — 1643, „Psaltire slavonească" — 1650) care au servit nu numai nevoilor<br />
interne ale Ţării Româneşti, ci au circulat şi în Transilvania, Moldova şi Peninsula Balcanică<br />
10 .<br />
La Campulung, în 1669, Antonie Vodă <strong>din</strong> Popeşti, domnul Tarii Romanesti (1669-<br />
1672), a înfiinţat prima şcoală obştească în limba română <strong>din</strong> Ţara Românească. Aceasta<br />
şcoală, care a continuat să existe în secolul al XVIII-lea tot ca şcoală domnească, era<br />
<strong>de</strong>schisă „şi bogaţilor şi săracilor".<br />
Constantin Brîncoveanu (1683-1714) isi stabileste rese<strong>din</strong>ta <strong>de</strong> vara in orasul Pitesti<br />
un<strong>de</strong> construieste o importanta curte domneasca.<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Argeş a jucat un rol important în cadrul intenselor legături economice, politice şi<br />
culturale care au existat în feudalism între cele trei ţări românesti.<br />
Localitatile <strong>de</strong> pe teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> au avut un rol important in mijlocirea<br />
schimburilor comerciale cu alte regiuni, in special cu Brasovul si Sibiul. Despre<br />
schimburile comerciale cu Transilvania scrie şi Sebastian Munster în „Cosmografia"<br />
tipărită în 1544: „între Tîrgovişte şi Braşov este tîrgul Cîmpulung locuit <strong>de</strong> creştini şi<br />
acolo este locul <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfacere a mărfurilor pe care le transporta <strong>de</strong> la Tîrgovişte în<br />
Transilvania". In registrele cancelariilor <strong>de</strong> la Sibiu şi Braşov este <strong>de</strong>asemenea<br />
consemnata participarea intensă a localităţilor argeşene la comerţul cu aceste oraşe.<br />
Legăturile <strong>din</strong>tre argeşeni şi braşoveni sînt arătate şi <strong>de</strong> scrisoarea lui Neacşu <strong>din</strong><br />
Cîmpulung, <strong>din</strong> 1521 - primul document scris în limba română, către Hans Benkner,<br />
ju<strong>de</strong>le Braşovului.<br />
In 1821, argesenii s-au implicat activ in evenimentele socio-politice, alaturandu-se <strong>de</strong> la<br />
început lui Tudor Vladimirescu, participînd cu un grup <strong>de</strong> voluntari condus <strong>de</strong> căpitanii<br />
Alexandru Corbu şi Iancu Cociubei. Intre 18 şi 21 mai 1821, Tudor Vladimirescu a poposit<br />
cu oastea la Goleşti, un<strong>de</strong> si-a petrecut ultimele 3 zile inainte <strong>de</strong> a fi tradat si prins<br />
<strong>de</strong> eteristii lui Iordache Olimpiotul.<br />
La 20 august 1839, Al. C. Golescu-Negru, Dumitru Brătianu, Nicolae Creţulescu şi Ion<br />
Ghica fondau la Paris „Societatea pentru învăţătura poporului român", iar în 1845 fraţii<br />
Goleşti participă la înfiinţarea „Asociaţiei literare a României".<br />
In timpul revoluţiei <strong>de</strong> la 1848, o serie <strong>de</strong> personalităţi argeşene, oameni politici şi <strong>de</strong> stat,<br />
precum fraţii Goleşti şi fraţii Brătianu, N. Creţulescu, C.D. Aricescu şi I. Negulici, şi-au<br />
adus <strong>din</strong> plin contribuţia. Membrii familiilor Golescu si Bratianu au militat activ pentru<br />
infaptuirea Unirii Principatelor Romane <strong>de</strong> la 1859. Astfel, in 1858, Al. G. Golescu<br />
merge la Iaşi, iar Nicolae Golescu la Paris, pentru misiuni legate <strong>de</strong> Unire. Se susţinea<br />
chiar alegerea lui Nicolae Golescu ca domn al Ţării Româneşti, <strong>de</strong>oarece era<br />
reprezentantul grupării liberal-radicale. La vestea alegerii lui Alexandru loan Cuza ca<br />
domn al Ţării Româneşti, după ce fusese ales în Moldova, mulţimea <strong>din</strong> oraşul Piteşti<br />
10 I<strong>de</strong>m
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
manifesta pe străzi cu torţe aprinse, şi s-a prins să joace Hora Unirii. Cu ocazia vizitelor<br />
făcute <strong>de</strong> domnitor în Argeş (la 19 iunie 1859), <strong>de</strong> doamna Elena Cuza (în 3 octombrie<br />
1863) şi <strong>de</strong> Mihail Kogălniceanu (în anul 1864), locuitorii şi-au manifestat a<strong>de</strong>ziunea faţă<br />
<strong>de</strong> politica noii domnii, organizînd a<strong>de</strong>vărate sărbători 11 .<br />
In timpul razboiului pentru cucerirea in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntei <strong>de</strong> stat Argeşul a constituit un<br />
important centru strategic şi militar în cadrul triunghiului militar Piteşti – Cîmpulung -<br />
Tîrgovişte. Argeşul era consi<strong>de</strong>rat principalul loc <strong>de</strong> aprovizionare a armatei române <strong>de</strong><br />
operaţiuni. Aici s-au construit primele cuptoare <strong>de</strong> pîine pentru armată, care trebuiau să<br />
livreze zilnic cîte 30 000 <strong>de</strong> pîini. Locuitorii Argeşului au contribuit cu bani şi numeroase<br />
alte ajutoare, au organizat spitale <strong>de</strong> campanie la Piteşti, Cîmpulung şi Stolnici. Tot<br />
atunci au luat fiinţă „Comitetul instituit în Argeş pentru ajutorul armatei române şi<br />
cumpărarea armelor" şi „Comitetul damelor <strong>din</strong> Piteşti" care organizează numeroase<br />
serbări în ve<strong>de</strong>rea strîngerii <strong>de</strong> fonduri pentru armată şi îngrijirea răniţilor. Doctorul<br />
Nicolae Cretulescu, fostul prim-ministru al lui Cuza, a oferit un local în comuna Leor<strong>de</strong>ni<br />
pentru îngrijirea răniţilor.<br />
Pe cîmpul <strong>de</strong> luptă, argeşenii si-au jertfit viata pe campurile <strong>de</strong> lupta <strong>din</strong> Bulgaria, iar,<br />
medicul Carol Davila, care prin căsătoria sa cu nepoata Goleştilor, Ana Racovita s-a<br />
legat strîns <strong>de</strong> aceste meleaguri, a participat la războiul <strong>din</strong> 1877 în calitate <strong>de</strong> inspector<br />
general al Serviciului sanitar al armatei, organizînd ambulanţe şi spitale <strong>de</strong> campanie pe<br />
cîmpul <strong>de</strong> luptă.<br />
Membrii familiei Bratianu, stabiliti in actualul oras Stefanesti, respectiv Ion si Dumitru<br />
C. Bratianu au fost cei care au pus bazele Partidului National Liberal, Ionel I.C Bratianu<br />
ocupand pozitia <strong>de</strong> li<strong>de</strong>r al acestui partid in perioada 1909-1927. Ion Mihalache, invatator<br />
<strong>din</strong> actualul oras Topoloveni creeaza in 1918 Partidul Taranesc, care la 10 Octombrie<br />
1926 fuzioneaza cu<br />
Partidul National Roman <strong>din</strong> Transilvania, condus <strong>de</strong> Iuliu Maniu, noua formatiune<br />
politica numindu-se Partidul National Taranesc.<br />
Un amplu ecou a avut în Argeş si răscoala <strong>de</strong> la 1907, ţăranii <strong>din</strong> satele <strong>din</strong> zona<br />
Costeştiului - Pădureţi, Babaroaga si Bîrla incendiind şi <strong>de</strong>vastînd conacele boiereşti.<br />
Cucerirea in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei <strong>de</strong> stat a României a creat un cadru a<strong>de</strong>cvat progresului<br />
economic şi social-politic al ţarii, impulsionînd totodată lupta pentru încheierea<br />
procesului <strong>de</strong> constituire a statului naţional unitar, <strong>de</strong>zi<strong>de</strong>rat secular care se va împlini la<br />
1 <strong>de</strong>cembrie 1918.<br />
Meleagurile argeşene păstrează aminitirile luptelor puternice care s-au dat în localitatile<br />
Rucar, Dragoslavele, Valea-Mare Pravat si Mateias, în timpul primului război mondial.<br />
Aici, armata română s-a opus cu străşnicie încercărilor duşmanului <strong>de</strong> a patrun<strong>de</strong> in<br />
interiorul ţării prin văile cîmpulungene. In criptele şi osuarul <strong>de</strong> la Mausoleul Mateiaş se<br />
păstrează rămăşiţele pămînteşti ale multor eroi căzuţi pe aceste locuri.<br />
In <strong>de</strong>cembrie 1918, alături <strong>de</strong> toţi cetăţenii ţării, locuitorii ju<strong>de</strong>ţului Argeş şi-au<br />
manifestat bucuria pentru infaptuirea unirea Transilvaniei cu România, prin mari întruniri<br />
şi <strong>de</strong>monstraţii organizate în oraşele şi satele ju<strong>de</strong>ţului, prin articole <strong>de</strong> presă, semnături<br />
11 ―Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>. Ju<strong>de</strong>tele patriei‖, Editura Aca<strong>de</strong>mia Republicii Socialiste Romania, Bucuresti, 1974
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
culese pe foi volante şi telegrame. La Cîmpulung (în ziua <strong>de</strong> 24 februarie 1919) şi la<br />
Piteşti (în 22 mai 1919) au avut loc puternice manifestări <strong>de</strong> sprijinire a Unirii.<br />
In timpul celui <strong>de</strong>-al doilea razboi mondial mii <strong>de</strong> argeseni si-au pierdut viata in luptele<br />
<strong>de</strong> la Cotul Donului, in Crimeea, in Transilvania, Ungaria, Cehia si Austria. Pe plan local,<br />
populaţia ju<strong>de</strong>ţelor Argeş şi Muscel îşi aduce contribuţia la alungarea trupelor hitleriste<br />
<strong>din</strong> zonă si in scurtă vreme zona Argeş -Muscel se află în mîinile unităţilor militare<br />
româneşti şi ale populaţiei civile.<br />
După eliberarea pămîntului strămoşesc, ostaşii Argeşului au luat parte la eliberarea<br />
oraşului Tokay şi la sîngeroasele lupte <strong>din</strong> Valea Hernadului (Ungaria), iar în<br />
Cehoslovacia la eliberarea oraşelor Plesiveu-Brezno şi Zvolen, la luptele <strong>de</strong> pe valea<br />
rîului Muran şi la multe altele.<br />
Intre anii 1944-1962, fratii Arsenescu si Elisabeta Rizea <strong>din</strong> Nucsoara au organizat in<br />
muntii <strong>Arges</strong>ului rezistenta anticomunista.<br />
Ion Mihalache, Gheorghe, Dinu si Vintila Bratianu au fost cativa <strong>din</strong>tre numerosii<br />
fruntasi ai Partidului National Liberal si ai Partidului National Taranesc arestati in<br />
inchisorile comuniste, pentru ca mai tarziu, in <strong>de</strong>cembrie 1989, argesenii sa participe<br />
activ la instalarea noilor structuri <strong>de</strong>mocratice.<br />
Etnografia si activitatea cultural – artistica<br />
Zona etno-geografică şi spirituală a <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> Argeş a păstrat şi a perpetuat o bogată<br />
moştenire culturală. O caracteristică esenţială a culturii populare o constituie diversitatea<br />
creaţiei artistice. Folclorul literar este ilustrat <strong>de</strong><br />
totalitatea speciilor creaţiei orale, <strong>de</strong> la proverbe şi<br />
zicători pînă la basmul fantastic, iar bala<strong>de</strong>le<br />
populare înregistrează - alături <strong>de</strong> cîntecele lirice<br />
şi oraţii - o largă circulaţie, în special sub forma<br />
cîntecelor haiduceşti.<br />
Incepînd cu Iordache Golescu şi culminand cu C.<br />
Rădulescu-Co<strong>din</strong>, autor a peste 15 volume <strong>de</strong><br />
culegeri populare, creaţia literara orala <strong>din</strong> Argeş<br />
a fost valorificata. Folclorul muzical cuprin<strong>de</strong><br />
cîntece şi jocuri <strong>de</strong> nunta, bocete, colin<strong>de</strong>, doine -<br />
numite, zonal, „<strong>de</strong> codru" -, cîntece păstoreşti şi<br />
bala<strong>de</strong> în a căror arie tematică se circumscriu<br />
elemente specifice.<br />
Inspirîndu-se <strong>din</strong> tezaurul folcloric argeşean, D. G. Kiriac a cules cîntecele: „Ciobănaş <strong>de</strong><br />
la miori", „Ingheţată-i Dunărea",„Cine trece pe uliţă, pe care mai tarziu le-a publicat în<br />
volumul „Cîntece populare româneşti", apărut în 1960.<br />
Costumul popular argesean se distinge prin doua tipuri: costumul cu catrinta, specific in<br />
zona Topologului si costumul cu fota, intre raurile <strong>Arges</strong> si Dambovita. In zona<br />
Muscelului costumul popular femeiesc se compune <strong>din</strong> fota cu ornamente <strong>din</strong> fir auriu si<br />
margele <strong>de</strong> culoare rosie si neagra, marama, bete, ie si opinci. Pictori precum Nicolae
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Grigorescu, Gheorghe Tatarascu, Carol Popp <strong>de</strong> Szatmary s-au inspirat in creatiile lor<br />
<strong>din</strong> portul popular argesean.<br />
Costumul <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> este format <strong>din</strong> camasa incretita la gat, fota ornamentala cu fir<br />
metalic, catrinta dreptunghiulara, ie, bete si opinci.<br />
Portul barbatesc se aseamana cu cel al geto-dacilor si<br />
este alcatuit <strong>din</strong> cioareci stramti <strong>din</strong> dimie alba si camasa cu<br />
poale si chimir.<br />
Ca mestesuguri traditionale, se pastreaza si astazi ceramica, impletiturile <strong>din</strong> rachita,<br />
ciopliturile in lemn, dogaria, cusaturile si tesaturile lucrate la razboiul <strong>de</strong> tesut.<br />
Arhitectura populară zonală pǎstreazǎ numeroase elemente constructive cu <strong>de</strong>coraţii<br />
realizate <strong>din</strong> motive în formă <strong>de</strong> cercuri, rozete, <strong>din</strong>ţi <strong>de</strong> fierăstrău, romburi etc.<br />
Elementele <strong>de</strong>corative ale exteriorului locuinţei sînt concentrate, în special, la prispe<br />
(fruntarii, stîlpi), exemplare <strong>de</strong>s întîlnite în zona Muscelului şi în zona <strong>de</strong> cîmpie a<br />
Costeştiului. Porţile <strong>de</strong> lemn ale gospodăriilor ţărăneşti <strong>din</strong> Rucar, Muşăteşti, Călineşti<br />
etc. prezintă, pe lîngă monumentalitatea arhitecturii, o <strong>de</strong>coraţie sculptata sau în traforuri,<br />
iar piesele <strong>de</strong> mobilier ţărănesc realizate <strong>din</strong> lemn (lăzi <strong>de</strong> zestre, tronuri, blidare etc.) sînt<br />
ornamentate în compoziţii bazate pe succesiunea sau alternanţa motivelor pe suprafeţele<br />
exterioare.<br />
Un stil arhitectonic specific se remarca pe bisericile <strong>de</strong> lemn, care au la intrare pridvoare<br />
<strong>de</strong> casa taraneasca. Acestea se intalnesc in localitatile Cuca, Cotmeana, draganu,<br />
Moraresti, Telesti, Zorile-Costesti, Bascovl, Glambocu.<br />
Sculptura în piatră se înscrie printre realizările remarcabile ale artei populare zonale. In<br />
tezaurul sculpturilor în piatră se conservă opere <strong>de</strong> excepţie care aparţin patrimoniului<br />
artistic naţional. Dintre monumentele cioplite in piatra se remarca metopa realizată în<br />
altorelief „Căprioara odihnindu-se", încastrată în turnul-clopotniţă al mănăstirii Negru<br />
Vodă <strong>din</strong> Cîmpulung (cea mai veche reprezentare <strong>de</strong> sculptură medievală animalieră <strong>din</strong><br />
Ţara Românească, datand <strong>din</strong> secolul al XlII-lea), şi unul <strong>din</strong>tre primele portrete în tehnica<br />
„ron<strong>de</strong> bosse", înfăţişînd un monah. Decoraţia utilizată în realizarea unor<br />
monumente <strong>de</strong> arhitectură (incadramente la uşi sau ferestre), în ornamentarea lespezilor<br />
funerare, a vechilor cruci <strong>de</strong> piatră relevă arta autentică a meşterilor pietrari musceleni.<br />
Preluarea unor motive <strong>din</strong> tradiţia cioplitorilor în lemn, prelucrarea creatoare a motivelor
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
<strong>de</strong> inspiraţie orientală sau occi<strong>de</strong>ntală reprezintă procese constante <strong>de</strong> îmbogăţire a<br />
repertoriului artistic al meşterilor pietrari. In acest sens, cioplitorii în piatră <strong>din</strong> Albeştii<br />
Muscelului au contribuit, prin operele, lor sculpturale, la edificarea unor importante<br />
obiective social-culturale ale României, cum ar fi: Casa Scînteii, Opera Română, Teatrul<br />
Naţional.<br />
Deasemenea, Argeşul se distinge printr-o remarcabilă creaţie originală în domeniul<br />
ceramicii populare. Creatiile traditionalelor centre <strong>de</strong> olari <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>ţ, <strong>de</strong> la Curtea <strong>de</strong><br />
Argeş, Vîlsăneşti, Stroeşti, Leiceşti, Coşeşti, Goleşti, Poieniţa şi Vlă<strong>de</strong>şti, se<br />
caracterizeaza prin diversitatea formelor, motivelor şi compoziţiilor ornamentale si<br />
constituie veritabile centre <strong>de</strong> promovare a ceramicii populare argeşene. Piesele <strong>de</strong><br />
ceramică produse la Curtea <strong>de</strong> Argeş („bebeşcele", „toitane", „caţaveici", „ulcioare <strong>de</strong><br />
nuntă" etc.) prezintă particularităţi evi<strong>de</strong>nte sub aspect cromatic (culoarea dominantă<br />
fiind ver<strong>de</strong>le închis) şi ornamental (<strong>de</strong>corul vaselor mari rezultă <strong>din</strong> „brîne" alveolate<br />
aplicate). Ceramica nesmălţuită <strong>din</strong> centrele <strong>de</strong> pe valea Rîului Doamnei se<br />
particularizează printr-un <strong>de</strong>cor relativ simplu, realizat <strong>din</strong> humă albă sub forma<br />
„spiralei", „căii rătăcite", „melcişorilor" sau „lacrimilor", cu ajutorul unor unelte<br />
specifice: „corneciul cu harnă", „tiparul", etc.<br />
Specificitatea ceramicii populare <strong>de</strong> pe valea Vîlsanului constă în confecţionarea unor<br />
vase cu forme şi ornamente originale. Meşterii olari <strong>din</strong> Stroeşti produc „oale <strong>de</strong> moşi",<br />
„ulcioare", „boalce", „mijloace", „străchini", „pîrnaie", „toitane" humuite în roşu, incizate<br />
circular şi „încon<strong>de</strong>iate" prin benzi verticale sau cu motive florale realizate cu<br />
„corneciul", „plotogul cu <strong>din</strong>ţi" sau „scripetele".<br />
La Goleşti a fost a<strong>de</strong>sea prezent doctorul Carol Davila care s-a căsătoria aici cu Anica<br />
Racoviţă, nepoata lui Dinicu Golescu. Aici s-au născut şi cei patru copii ai lor, printre<br />
care viitorul dramaturg Alexandru Davila şi Elena Perticari, memorialistă şi biografa a<br />
tatălui sau.<br />
In timpul războiului pentru in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţă, doctorul Nicolae Kretzulescu, primul<br />
preşe<strong>din</strong>te al Aca<strong>de</strong>miei Române, a transformat conacul său <strong>din</strong> Leor<strong>de</strong>ni în spital pentru<br />
răniţii care veneau <strong>de</strong> peste Dunăre. Tot la Leor<strong>de</strong>ni, Nicolae Kretzulescu a terminat<br />
opera „Anatomie <strong>de</strong>scriptivă", lucrare care s-a bucurat <strong>de</strong> o faimă europeană. In anii<br />
1877—1878, în Piteşti şi, respectiv, la Curtea <strong>de</strong> Argeş, au activat medicii Zubcu<br />
Codreanu şi Russel. Cele două portrete ale doctorului Codreanu, care se cunosc astăzi, au<br />
fost executate <strong>de</strong> arhitectul Lecomte du Nouy în locuinţa doctorului Russel <strong>din</strong> Curtea <strong>de</strong><br />
Argeş.<br />
Alţi doi argeşeni s-au facut remarcati prin preocupările lor ştiinţifice. Campulungeanul<br />
Constantin Gogu, astronom, profesor la Universitatea <strong>din</strong> Bucureşti, comunica rezultatele<br />
<strong>de</strong> senzaţie privind perturbaţiile pe care le produce planeta Marte în mişcarea Lunii, iar<br />
George Ionescu-Gion <strong>din</strong> Piteşti se remarca prin scrierile sale, mai ales cele <strong>din</strong> domeniul<br />
istoriei, printre care monumentala „Istoria Bucureştilor".<br />
Inceputul secolului al XX-lea găseşte multe personalităţi <strong>din</strong> Argeş înscrise în rîndul<br />
valorilor naţionale. Artişti ca G. D. Mirea, promotor al picturii româneşti aca<strong>de</strong>mice şi<br />
unul <strong>din</strong>tre cei mai mari portretişti ai noştri, fratele său, sculptorul miniaturist Dimitrie<br />
Mirea, Costin Petrescu, cel care a realizat uriaşa frescă a istoriei poporului nostru <strong>din</strong> sala
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Ateneului Român, sculptorul Dimitrie Măţăoanu, pictorul Rudolf Schweitzer-Cumpăna<br />
au dat opere intrate, prin valoarea lor, în patrimoniul naţional.<br />
De Cîmpulung se leagă si numele sculptorului Constantin Baraschi şi al aca<strong>de</strong>micianului<br />
George Oprescu, unul <strong>din</strong>tre marii noştri colecţionari şi istorici <strong>de</strong> artă.<br />
In domeniul ştiinţei, s-au ilustrat medici <strong>de</strong> renume ca I. Nanu-Muscel, membru al<br />
Aca<strong>de</strong>miei Române, profesor la Facultatea <strong>de</strong> Medicină <strong>din</strong> Bucureşti, şi Constantin I.<br />
Parhon, membru al Aca<strong>de</strong>miei Române şi al altor aca<strong>de</strong>mii <strong>de</strong> peste hotare, întemeietorul<br />
şcolii româneşti <strong>de</strong> endocrinologie. Cunoscut militant progresist încă <strong>din</strong> anii tinereţii, C.<br />
I. Parhon a fost primul preşe<strong>din</strong>te al Prezidiului Marii Adunări Naţionale.<br />
Profesorul universitar Cristian Musceleanu - tot cîmpulungean şi el - s-a făcut cunoscut<br />
prin lucrările sale <strong>de</strong> popularizare <strong>din</strong> domeniul fizicii şi chimiei. Lucrarea sa „Energie,<br />
materie, radiaţiuni", apărută în patru volume, a cunoscut o largă circulaţie.<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Argeş a cunoscut şi cunoaşte o intensa activitate literară <strong>de</strong> care se leagă creaţiile<br />
unor scriitori precum Ion Barbu, Tudor Muşatescu, Tudor Teodorescu-Branişte, Mihai<br />
Moşandrei, George Ulieru, Mihail Lungeanu, Mihai Tican-Rumano, Ion Marin Iovescu,<br />
Vladimir Streinu, Ion Trivale, Dimitrie Nanu, Mihail Ilovici.<br />
Ion Barbu (psedonimul literar al matematicianului <strong>de</strong> renume Dan Barbilian) - s-a născut<br />
la 19 martie 1895 la Cîmpulung. Deşi redusă ca întin<strong>de</strong>re, opera lui Ion Barbu a avut o<br />
influenţă puternica asupra evolutiei literaturii romane. In 1921 publică poemul „După<br />
melci", iar în 1930 îi apare unicul volum <strong>de</strong> poeme (antum), „Joc secund".<br />
Tudor Muşatescu, născut la 22 februarie 1903 la Cîmpulung, a scris piese <strong>de</strong> teatru,<br />
<strong>din</strong>tre care amintim „Pantarola", „Sosesc <strong>de</strong>seară", „Titanic vals", „Eseu", „Visul unei<br />
nopţi <strong>de</strong> iarnă" — în care continuă tradiţiile teatrului caragialean prin tipologie, situaţii,<br />
dialoguri şi spirit.<br />
Ion Marin Iovescu, stabilit pînă la sfîrşitul vieţii în Bughea <strong>de</strong> Jos, este autorul romanelor<br />
<strong>de</strong> inspiraţie rurală „Nunta cu bucluc", „O daravelă <strong>de</strong> proces", „Oameni <strong>de</strong>geaba", „Lacrimi<br />
pe pîine", „Soare cu <strong>din</strong>ţi".<br />
Mihai Moşandrei, născut la Cîmpulung în anul 1896, a <strong>de</strong>butat cu volumul „Păuni" în<br />
anul 1929. Poet <strong>de</strong> factură simbolistă, este cuprins în „Antologia poeţilor tineri" a lui<br />
Zaharia Stancu şi apreciat <strong>de</strong> Pompiliu Constantinescu. In anul 1971, Şerban Cioculescu<br />
îi prefaţează volumul „Cărări printre ani". în anul 1978 i-a apărut volumul „Plecarea rîndunelelor".<br />
De meleagurile argeşene sînt legate şi numele unor oameni <strong>de</strong> cultură care îşi au originea<br />
în alte părţi ale ţării, dar care au creat inspirîndu-se <strong>din</strong> realităţile locale. Printre ei<br />
amintim pe George Topîrceanu, Liviu Rebreanu, Ion Minulescu, Ion Pilat, George<br />
Stephănescu.<br />
Tradiţiile învăţământului pe meleagurile argesene dateaza inca <strong>din</strong> secolul al XlV-lea,<br />
perioada in care s-au organizat pe lângă biserici, mănăstiri sau curţile domneşti <strong>de</strong> la<br />
Câmpulung şi Curtea <strong>de</strong> Argeş şcoli pentru tineri. Documente emise <strong>de</strong> la cancelaria<br />
domnească <strong>din</strong> Argeş atestă existenţa unor şcoli ii pregateau pe boieri si copiii lor.<br />
La mijlocul secolului al XVII-lea a fost infiintata o şcoală la Piteşti, pe lângă Biserica<br />
Domnească Sf. Gheorghe, iar in 1669 se intemeiaza una si in orasul Câmpulung. In acest<br />
oraş s-au tipărit cărţi domneşti inclusiv în limba română, sub conducerea lui Melchise<strong>de</strong>c.<br />
Alte şcoli au fost înfiinţate la Piteşti, pe lângă Schitul Buliga [1751], la Curtea <strong>de</strong> Argeş,<br />
pe lângă Mănăstire [1768], la Câmpulung, precum şi în mediul rural, la Rucăr, Bălileşti,<br />
Valea, Retevoieşti, Nămăieşti.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
In 1815, Radu Golescu infiinteaza la Golesti "Şcoala Slobodă Obştească", prima scoala<br />
mixta superioara in limba romana <strong>din</strong> Tara Romaneasca. In anii ce urmeaza apr scoli<br />
nationale si la Campulung, Pitesti si Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>.<br />
Pe intreg teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> exista marturii ale istoriei, culturii si civilizatiei pe<br />
aceste locuri, ce sunt pastrate cu veneratie in locuri precum Complexul Muzeal Naţional<br />
Goleşti, înfiinţat în anul 1939, care cuprin<strong>de</strong>, pe lângă monumentele <strong>de</strong> arhitectură<br />
medievală, şi Muzeul Viticulturii şi Pomiculturii <strong>din</strong> România, Muzeul Ju<strong>de</strong>ţean Argeş<br />
<strong>din</strong> Piteşti, un veritabil tezaur <strong>de</strong> istorie, ştiinţe ale naturii şi artă plastică, Muzeul<br />
Municipal Curtea <strong>de</strong> Argeş, Muzeul Municipal Câmpulung-Muscel, Mausoleul Mateiaş,<br />
situat la aproximativ 10 Km <strong>de</strong> oraşul Câmpulung, ridicat în memoria soldaţilor căzuţi în<br />
1916, Casa memorială „Liviu Rebreanu" <strong>de</strong> la Valea Mare-Ştefăneşti, Casa memorială<br />
„George Topârceanu" <strong>de</strong> la Nămăieşti, Casa memorială „Vladimir Streinu" <strong>de</strong> la Teiu,<br />
Castrul roman Jidava, în apropierea Câmpulungului, Muzeul <strong>de</strong> Artă Piteşti, cu picturi<br />
semnate <strong>de</strong> Nicolae Grigorescu, Theodor Aman, Ştefan Luchian, Nicolae Tonitza, Ion<br />
Andreescu, R. Schweitzer-Cumpăna, Casa memorială „Dinu Lipatti" <strong>de</strong> la Ciolceşti-<br />
Leor<strong>de</strong>ni şi Centrul <strong>de</strong> cultură „Brătianu" <strong>de</strong> la Ştefăneşti.<br />
Pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului Argeş se găsesc 1.018 monumente cultural-istorice, care sunt<br />
incluse în patrimoniul cultural naţional şi care constituie <strong>punct</strong>e <strong>de</strong> un interes <strong>de</strong>osebit,<br />
atât <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re cultural, cât şi turistic.<br />
Evaluarea <strong>de</strong>nsitatii monumentelor istorice <strong>din</strong> Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>, are o suprafata totala <strong>de</strong> 6800<br />
km2, se imparte in trei municipii - Pitesti,<br />
Campulung-Muscel si Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, patru<br />
orase – Mioveni, Costesti, Topoloveni si<br />
Stefanesti, si 95 <strong>de</strong> comune.<br />
Pentru o mai clara apreciere a starii <strong>de</strong><br />
conservare a monumentelor istorice existente pe<br />
teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>, cat si in ve<strong>de</strong>rea<br />
stabilirii prioritatilor <strong>de</strong> punere in valoare a<br />
patrimoniului existent, s-a procedat la<br />
<strong>de</strong>limitarea a 10 zone, criteriul luat in<br />
consi<strong>de</strong>rare fiind gradul <strong>de</strong> accesibilitate catre<br />
zonele stabilite, respectiv infrastructura rutiera<br />
existenta in ju<strong>de</strong>t – drumuri nationale si drumuri<br />
ju<strong>de</strong>tene care se gasesc prezentate in tabele<br />
pentru fiecare zona in parte.<br />
Cele 10 zone stabilite sunt urmatoarele:<br />
Zona 1: Stefanesti, Calinesti, Topoloveni,<br />
Leor<strong>de</strong>ni, Bogati, Priboieni, Beleti-Negresti,<br />
Dobresti, Botesti;
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 2: Mioveni, Titesti, Davi<strong>de</strong>sti, Stalpeni, Vulturesti, Mihaesti, Hartiesti,<br />
Poenarii <strong>de</strong> Muscel, Boteni, Cetateni, Mioarele, Campulung, Stoenesti, Valea Mare<br />
Pravat, Dragoslavele, Dambovicioara;<br />
Zona 3: Maracineni, Micesti, Darmanesti, Cosesti, Balilesti, Vla<strong>de</strong>sti, Schitu-Golesti,<br />
Aninoasa, Go<strong>de</strong>ni, Berevoiesti, Bughea <strong>de</strong> Jos, Bughea <strong>de</strong> Sus, Albestii <strong>de</strong> Muscel,<br />
Leresti, Rucar;<br />
Zona 4: Bradu, Oarja, Cateasca, Suseni, Rociu, Ratesti, Teiu, Negrasi, Mozaceni,<br />
Slobozia, Stefan cel Mare, Catanele;<br />
Zona 5: Albota, Lunca Corbului, Costesti, Stolnici, Buzoiesti, Harsesti, Ungheni,<br />
Recea, Barla, Caldararu, Izvoru, Mirosi, Raca, Popesti;<br />
Zona 6: Mosoaia, Sapata, Ve<strong>de</strong>a, Poiana Lacului, Babana, Cocu, Uda, Ciomagesti,<br />
Cuca;<br />
Zona 7: Bu<strong>de</strong>asa, Malureni, Musatesti, Bradulet, Nucsoara, Corbi, Domnesti,<br />
Pietrosani;<br />
Zona 8: Bascov, Merisani, Baiculesti, Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Valea Danului, Valea Iasului,<br />
Albestii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Corbeni, Arefu;<br />
Zona 9: Draganu, Cotmeana, Moraresti, Poenarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Ciofrangeni, Tigveni,<br />
Cepari, Suici, Salatrucu;<br />
Zona 10: Pitesti.<br />
Densitatea monumentelor istorice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Conform listei monumentelor istorice, publicate pe site-ul Institutului National al<br />
Monumentelor Istorice, respectiv www.inmi.ro, pe teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> exista un<br />
numar total <strong>de</strong> 1018 monumente istorice, dispuse in 90 <strong>de</strong> localitati.<br />
Graficul <strong>de</strong> mai jos ilustreaza concentrarea monumentelor istorice pe zonele stabilite.<br />
Astfel, putem aprecia ca Zona 2 este zona cu cea mai mare <strong>de</strong>nsitate <strong>de</strong> monumente<br />
istorice, reprezentand un procent <strong>de</strong> 29% <strong>din</strong> totalul monumentelor <strong>de</strong> pe teritoriul<br />
<strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>, urmata <strong>de</strong> Zona 8, cu un procent <strong>de</strong> 14%, Zonele 1 si 10 cumuleaza cate<br />
un procent <strong>de</strong> 11%, Zonele 7 si 3 prezinta, fiecare, un procent <strong>de</strong> 9%, Zonele 5 si 9<br />
prezinta, fiecare, procente <strong>de</strong> 6%. Zonele cu cea mai slaba concentrare <strong>de</strong> monumente<br />
istorice sunt 4 si 6, cumuland 3%, respectiv 2%.<br />
14%<br />
6%<br />
9%<br />
Impartirea monumentelor istorice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
2%<br />
11%<br />
6%<br />
3%<br />
11%<br />
9%<br />
29%<br />
Zona 1<br />
Zona 2<br />
Zona 3<br />
Zona 4<br />
Zona 5<br />
Zona 6<br />
Zona 7<br />
Zona 8<br />
Zona 9<br />
Zona 10
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 1<br />
Cea mai mare parte <strong>de</strong> monumente istorice existente in Zona 1<br />
se afla concentrata in orasul Stefanesti, urmat <strong>de</strong> localitatile<br />
Calinesti, Topoloveni si Leor<strong>de</strong>ni. Asadar, localitatile care<br />
aduna cele mai scazute procentaje <strong>de</strong> monumente istorice sunt<br />
Bogati, Beleti-Negresti si Dobresti, in localitatatile Priboieni si<br />
Botesti neexistand niciun monument istoric.<br />
13%<br />
11%<br />
0% 2%<br />
1%<br />
23%<br />
Densitate Monumente Zona 1<br />
5% 0%<br />
45%<br />
Stefanesti<br />
Calinesti<br />
Topoloveni<br />
Leor<strong>de</strong>ni<br />
Bogati<br />
Priboieni<br />
Beleti-Negresti<br />
Dobresti<br />
Botesti
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 2<br />
Localitatile cu cea mai mare concentrare <strong>de</strong> monumente istorice<br />
<strong>din</strong> Zona 2 sunt Campulung, cumuland un procent <strong>de</strong> 55%, urmat<br />
<strong>de</strong> Dragoslavele, Mioveni si Mioarele, fiecare <strong>din</strong>tre acestea<br />
prezentand un procent <strong>de</strong> 6% <strong>din</strong> totalul monumentelor istorice<br />
<strong>de</strong> pe teritoriul Zonei 2, iar localitatea Hartiesti reprezinta un<br />
procent <strong>de</strong> 5%. Toate celelalte localitati, prezinta o <strong>de</strong>nsitate <strong>de</strong><br />
monumente care se poate reprezenta valoric in procentaje <strong>de</strong> sub<br />
5%.<br />
Densitate Monumente Zona 2<br />
7%<br />
2%<br />
4%<br />
3%0%5%<br />
6% 1%<br />
1%<br />
4% 1%<br />
56%<br />
6%<br />
3%<br />
0%<br />
1%<br />
Mioveni<br />
Titesti<br />
Davi<strong>de</strong>sti<br />
Stalpeni<br />
Vulturesti<br />
Mihaesti<br />
Hartiesti<br />
Poenarii <strong>de</strong> Muscel<br />
Boteni<br />
Cetateni<br />
Mioarele<br />
Campulung<br />
Stoenesti<br />
Valea Mare Pravat<br />
Dragoslavele<br />
Dambovicioara
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 3<br />
Localitatea cu cel mai mare numar <strong>de</strong> monumente istorice pe<br />
teritoriul sau, <strong>din</strong> Zona 3, este Rucar, cumuland un procent <strong>de</strong><br />
14%, urmata, in or<strong>din</strong>e <strong>de</strong>screscatoare, <strong>de</strong> localitatile Albestii<br />
<strong>de</strong> Muscel, cu un procent <strong>de</strong> 11%, Aninoasa, cumuland un<br />
procent <strong>de</strong> 10%, Darmanesti, cu o concentrare <strong>de</strong> monumente<br />
istorice in procent <strong>de</strong> 9%, urmata <strong>de</strong> localitatile Schitu Golesti,<br />
Maracineni, Leresti si Berevoiesti, fiecare prezentand cate un<br />
procent <strong>de</strong> 8%. Toate celelalte localitati prezinta valori <strong>de</strong> sub<br />
5% <strong>din</strong> totalul monumentelor istorice existente in Zona 3.<br />
1% 8%<br />
1%<br />
5%<br />
8%<br />
5%<br />
14%<br />
Densitate Monumente Zona 3<br />
10%<br />
8% 4%<br />
8%<br />
4%<br />
9%<br />
4%<br />
11%<br />
Maracineni<br />
Micesti<br />
Darmanesti<br />
Cosesti<br />
Balilesti<br />
Vla<strong>de</strong>sti<br />
Schitu-Golesti<br />
Aninoasa<br />
Go<strong>de</strong>ni<br />
Berevoiesti<br />
Bughea <strong>de</strong> Jos<br />
Bughea <strong>de</strong> Sus<br />
Albestii <strong>de</strong> Muscel<br />
Leresti<br />
Rucar
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 4<br />
In Zona 4, localitatile cu cea mai mare<br />
concentrare <strong>de</strong> monumente istorice sunt Ratesti,<br />
cu un procent <strong>de</strong> 30%, Stefan cel Mare, cumuland<br />
un procent <strong>de</strong> 27% si Slobozia, cu un procent <strong>de</strong><br />
13%. Toate celelalte prezinta cate un procent <strong>de</strong><br />
6%, iar in localitatea Oarja nu exista niciun<br />
monument istoric.
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
13%<br />
27%<br />
6%<br />
Densitate Monumente Zona 4<br />
6%<br />
0% 6%<br />
6%<br />
Zona 5<br />
Cea mai mare parte a monumentelor istorice <strong>din</strong><br />
zona 5 se afla concentrata in comunele Stolnici si<br />
Costesti, cumuland procente <strong>de</strong> 21%, respectiv<br />
20%. A treia comuna, <strong>din</strong> <strong>punct</strong>ul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al<br />
<strong>de</strong>nsitatii monumentelor istorice existente este<br />
comuna Barla, cumuland un procent <strong>de</strong> 15%.<br />
Toate celelalte localitati prezinta procente <strong>de</strong> sub<br />
10%.<br />
6%<br />
30%<br />
Bradu<br />
Oarja<br />
Cateasca<br />
Suseni<br />
Rociu<br />
Ratesti<br />
Teiu<br />
Negrasi<br />
Mozaceni<br />
Slobozia<br />
Stefan cel Mare<br />
Catanele
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
15%<br />
8%<br />
0%<br />
3%0% 7%<br />
8%<br />
3%<br />
Densitate Monumente Zona 5<br />
3%<br />
3% 2%<br />
7%<br />
20%<br />
21%<br />
Albota<br />
Lunca Corbului<br />
Costesti<br />
Stolnici<br />
Buzoiesti<br />
Harsesti<br />
Ungheni<br />
Recea<br />
Barla<br />
Caldararu<br />
Izvoru<br />
Mirosi<br />
Raca<br />
Popesti
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 6<br />
Localitatea cu cea mai <strong>de</strong>nsa reprezentare <strong>de</strong><br />
monumente <strong>din</strong> zona 6 este Sapata, cu un<br />
procent <strong>de</strong> 35%, urmata <strong>de</strong> comuna Uda, care<br />
cumuleaza un procent <strong>de</strong> 22% si <strong>de</strong> comuna<br />
Cuca, un<strong>de</strong> numarul monumentelor istorice<br />
reprezinta 13% <strong>din</strong> totalul monumentelor<br />
existente in zona 6. Toate celelalte localitati,<br />
respectiv Mosoaia, Poiana Lacului,<br />
Ciomagesti, Ve<strong>de</strong>a, Cocu prezinta procente <strong>de</strong><br />
sub 10%, iar in localitatea Babana nu exista<br />
niciun monument istoric.<br />
22%<br />
4%<br />
13%<br />
4% 0%<br />
Densitate Monumente Zona 6<br />
9%<br />
9%<br />
4%<br />
35%<br />
Mosoaia<br />
Sapata<br />
Ve<strong>de</strong>a<br />
Poiana Lacului<br />
Babana<br />
Cocu<br />
Uda<br />
Ciomagesti<br />
Cuca
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 7<br />
Cea mai mare concentrare <strong>de</strong> monumente istorice <strong>din</strong> Zona 7 se afla in<br />
localitatea Corbi, reprezentand un procent <strong>de</strong> 24%, urmata <strong>de</strong><br />
localitatile Bu<strong>de</strong>asa si Pietrosani, a caror <strong>de</strong>nsitate <strong>de</strong> monumente<br />
istorice reprezinta 20%, respectiv 18%. In Musatesti si Domnesti,<br />
concentrarea monumentelor istorice reprezinta procente <strong>de</strong> 13%,<br />
respectiv 12%, iar localitatile Malureni, Nucsoara si Bradulet aduna<br />
procente <strong>de</strong> sub 10%.<br />
12%<br />
18%<br />
24%<br />
Densitate Monumente Zona 7<br />
3%<br />
20%<br />
5%<br />
5%<br />
13%<br />
Bu<strong>de</strong>asa<br />
Malureni<br />
Musatesti<br />
Bradulet<br />
Nucsoara<br />
Corbi<br />
Domnesti<br />
Pietrosani
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 8<br />
In municipiul Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, prima capitala a Tarii Romanesti, se<br />
afla cel mai mare numar <strong>de</strong> monumente istorice <strong>din</strong> zona 8, in<br />
procent <strong>de</strong> 56%, urmata <strong>de</strong> comuna Merisani, reprezentand un<br />
procent <strong>de</strong> 16%. In toate celelalte localitati exista monumente care<br />
aduna procente <strong>de</strong> sub 10%.<br />
2%<br />
2%<br />
3%<br />
8%<br />
Densitate Monumente Zona 8<br />
6%<br />
56%<br />
2%<br />
16%<br />
5%<br />
Bascov<br />
Merisani<br />
Baiculesti<br />
Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong><br />
Valea Danului<br />
Valea Iasului<br />
Albestii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong><br />
Corbeni<br />
Arefu
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 9<br />
In zona 9, localitatea cu cea mai mare <strong>de</strong>nsitate <strong>de</strong> monumente<br />
istorice pe teritoriul sau este Cotmeana, reprezentand un procent<br />
<strong>de</strong> 24%, urmata <strong>de</strong> localitatile Suici, cu un procent <strong>de</strong> 20%, iar<br />
localitatile Tigveni si Salatrucu reprezinta cate un procent <strong>de</strong> 18%,<br />
localitatile Moraresti si Ciofrangeni cumuland procente <strong>de</strong> sub<br />
10%. In localitatile Draganu si Poenarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> nu exista niciun<br />
monument istoric.<br />
20%<br />
18%<br />
15%<br />
Densitate Monumente Zona 9<br />
0%<br />
24%<br />
18%<br />
3%<br />
2% 0%<br />
Draganu<br />
Cotmeana<br />
Moraresti<br />
Poenarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong><br />
Ciofrangeni<br />
Tigveni<br />
Cepari<br />
Suici<br />
Salatrucu
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 10<br />
Densitate monumente Zona 10<br />
89%<br />
11%<br />
Pitesti<br />
<strong>Arges</strong>
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Evaluarea starii <strong>de</strong> conservare a monumentelor istorice<br />
In ve<strong>de</strong>rea evaluarii starii actuale <strong>de</strong> conservare a monumentelor istorice aflate in<br />
patrimoniul cultural al <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> s-au efectuat vizite in teren, avand ca scop<br />
evaluarea vizuala si intocmirea fiselor <strong>de</strong> evaluare a starii <strong>de</strong> conservare a<br />
monumentelor istorice, iar analiza datelor a fost elaborata pentru fiecare zona, dupa<br />
cum urmeaza:<br />
Zona 1: Stefanesti, Calinesti, Topoloveni, Leor<strong>de</strong>ni, Bogati, Priboieni, Beleti-<br />
Negresti, Dobresti, Botesti;<br />
Zona 2: Mioveni, Titesti, Davi<strong>de</strong>sti, Stalpeni, Vulturesti, Mihaesti, Hartiesti,<br />
Poenarii <strong>de</strong> Muscel, Boteni, Cetateni, Mioarele, Campulung, Stoenesti, Valea<br />
Mare Pravat, Dragoslavele, Dambovicioara;<br />
Zona 3: Maracineni, Micesti, Darmanesti, Cosesti, Balilesti, Vla<strong>de</strong>sti, Schitu-<br />
Golesti, Aninoasa, Go<strong>de</strong>ni, Berevoiesti, Bughea <strong>de</strong> Jos, Bughea <strong>de</strong> Sus, Albestii<br />
<strong>de</strong> Muscel, Leresti, Rucar;<br />
Zona 4: Bradu, Oarja, Cateasca, Suseni, Rociu, Ratesti, Teiu, Negrasi, Mozaceni,<br />
Slobozia, Stefan cel Mare, Catanele;<br />
Zona 5: Albota, Lunca Corbului, Costesti, Stolnici, Buzoiesti, Harsesti, Ungheni,<br />
Recea, Barla, Caldararu, Izvoru, Mirosi, Raca, Popesti;<br />
Zona 6: Mosoaia, Sapata, Ve<strong>de</strong>a, Poiana Lacului, Babana, Cocu, Uda,<br />
Ciomagesti, Cuca;<br />
Zona 7: Bu<strong>de</strong>asa, Malureni, Musatesti, Bradulet, Nucsoara, Corbi, Domnesti,<br />
Pietrosani;<br />
Zona 8: Bascov, Merisani, Baiculesti, Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Valea Danului, Valea<br />
Iasului, Albestii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Corbeni, Arefu;<br />
Zona 9: Draganu, Cotmeana, Moraresti, Poenarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Ciofrangeni, Tigveni,<br />
Cepari, Suici, Salatrucu;
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
Zona 10: Pitesti<br />
In baza datelor colectate atat <strong>din</strong> teren s-a procedat la intocmirea urmatoarelor grafice:
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
52%<br />
Densitate monumente Zona 1<br />
5%<br />
Monumente<br />
Zona 1<br />
10%<br />
Total<br />
monumente<br />
90%<br />
Cale <strong>de</strong> acces<br />
5%<br />
38%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 1<br />
5%<br />
10%<br />
Statut juridic<br />
0% 10% Domeniul public al statului<br />
83%<br />
75%<br />
Alimentare cu apa<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
0% 17%<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu<br />
apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
62%<br />
88%<br />
Canalizare<br />
5% 7%<br />
Imprejmuire<br />
38%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
57%<br />
10%<br />
2%<br />
5%<br />
Electricitate<br />
43%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
83%<br />
Exista<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista - parasite<br />
Exista - restaurate/in curs<br />
<strong>de</strong> consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
63%<br />
1%<br />
Densitate monumente Zona 2<br />
Monumente<br />
Zona 2<br />
21%<br />
Total<br />
monumente<br />
79%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
24%<br />
12%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 2<br />
0%<br />
2%<br />
36%<br />
58%<br />
15%<br />
Statut juridic<br />
47%<br />
Alimentare cu apa<br />
2%<br />
40%<br />
Domeniul public al statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
39%<br />
66%<br />
Canalizare<br />
Imprejmuire<br />
31%<br />
3%<br />
61%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
37%<br />
2% 13%<br />
2%<br />
Electricitate<br />
63%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
83%<br />
Exista<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista - parasite<br />
Exista - restaurate/in curs <strong>de</strong><br />
consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
44%<br />
13%<br />
Densitate monumente Zona 3<br />
Monumente<br />
Zona 3<br />
7%<br />
Total<br />
Monumente<br />
93%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
9%<br />
34%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 3<br />
17%<br />
19%<br />
6%<br />
4%<br />
89%<br />
Statut juridic<br />
54%<br />
Alimentare cu apa<br />
11% 0%<br />
Domeniul public al statului<br />
Domeniul privat al statului<br />
Statut juridic incert<br />
Proprietate privata<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
57%<br />
0%<br />
100%<br />
Canalizare<br />
Imprejmuire<br />
43%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
55%<br />
9%<br />
21%<br />
2%<br />
Electricitate<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
68%<br />
45%<br />
Exista<br />
Exista - parasite<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista - restaurate/in curs <strong>de</strong><br />
consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
66%<br />
Densitate monumente Zona 4<br />
0%<br />
Monumente<br />
Zona 4<br />
3%<br />
Total<br />
Monumente<br />
97%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
28%<br />
6%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 4<br />
28%<br />
0%<br />
61%<br />
0% 6%<br />
6%<br />
Statut juridic<br />
66%<br />
Alimentare cu apa<br />
33%<br />
Domeniul public al statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
61%<br />
83%<br />
6%<br />
Canalizare<br />
Imprejmuire<br />
17%<br />
33%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
39%<br />
33%<br />
6%<br />
6%<br />
Electricitate<br />
67%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
49%<br />
Exista<br />
Electricitate<br />
Exista - parasite<br />
Fara electricitate<br />
Exista - restaurate/in curs <strong>de</strong><br />
consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
24%<br />
40%<br />
Densitate monumente Zona 5<br />
Monumente<br />
Zona 5<br />
5%<br />
Total<br />
Monumente<br />
95%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
31%<br />
5%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 5<br />
24%<br />
57%<br />
26%<br />
5% 0%<br />
Statut juridic<br />
45%<br />
Alimentare cu apa<br />
17%<br />
26%<br />
Domeniul public al statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
60%<br />
83%<br />
Canalizare<br />
14%<br />
Imprejmuire<br />
17%<br />
26%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
33%<br />
21%<br />
10%<br />
12%<br />
Electricitate<br />
67%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
57%<br />
Exista<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista - parasite<br />
Exista - restaurate/in<br />
curs <strong>de</strong> consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
33%<br />
20%<br />
Densitate monumente Zona 6<br />
Monumente<br />
Zona 6<br />
2%<br />
Total<br />
Monumente<br />
98%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
0%<br />
47%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 6<br />
13%<br />
7% 0%<br />
93%<br />
Statut juridic<br />
80%<br />
Alimentare cu apa<br />
7% 0%<br />
Domeniul public al<br />
statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al<br />
statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu<br />
apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
93%<br />
0%<br />
100%<br />
Canalizare<br />
Imprejmuire<br />
7%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
40%<br />
7%<br />
Electricitate<br />
60%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
86%<br />
Electricitate<br />
7% 0% Exista - in functiune<br />
Exista - parasite<br />
Fara electricitate<br />
Exista - restaurate/in curs <strong>de</strong><br />
consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
51%<br />
Densitate monumente Zona 7<br />
5%<br />
Monumente<br />
Zona 7<br />
8%<br />
Total<br />
Monumente<br />
92%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
18%<br />
26%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 7<br />
30%<br />
0%<br />
8%<br />
70%<br />
15%<br />
5%<br />
Statut juridic<br />
47%<br />
Alimentare cu apa<br />
25%<br />
Domeniul public al<br />
statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al<br />
statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu<br />
apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
72%<br />
0%<br />
Canalizare<br />
28%<br />
Imprejmuire<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
48% Imprejmuit<br />
52%<br />
Neimprejmuit<br />
40%<br />
5%<br />
10%<br />
Electricitate<br />
60%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
3%<br />
82%<br />
Exista<br />
Exista - parasite<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista - restaurate/in curs <strong>de</strong><br />
consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
59%<br />
4%<br />
Densitate monumente Zona 8<br />
Monumente<br />
Zona 8<br />
11%<br />
Total<br />
Monumente<br />
89%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
30%<br />
7%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 8<br />
3%<br />
18%<br />
62%<br />
18%<br />
23%<br />
Statut juridic<br />
38%<br />
Alimentare cu apa<br />
30%<br />
8%<br />
Domeniul public al statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare<br />
cu apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu<br />
apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
60%<br />
49%<br />
Canalizare<br />
25%<br />
Imprejmuire<br />
15%<br />
51%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
33%<br />
11%<br />
2%<br />
11%<br />
Electricitate<br />
67%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
76%<br />
Exista<br />
Exista - parasite<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista - restaurate/in curs <strong>de</strong><br />
consolidare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
77%<br />
Densitate monumente Zona 9<br />
0%<br />
Monumente<br />
Zona 9<br />
6%<br />
8%<br />
Total<br />
Monumente<br />
94%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
15%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 9<br />
0%<br />
38%<br />
23%<br />
15%<br />
0%<br />
Statut juridic<br />
77%<br />
Alimentare cu apa<br />
47%<br />
Domeniul public al<br />
statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al<br />
statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
69%<br />
92%<br />
8%<br />
Canalizare<br />
Imprejmuire<br />
8%<br />
23%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
8%<br />
0% 8% 0%<br />
Electricitate<br />
92%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
92%<br />
Exista<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista - parasite<br />
Exista - restaurate/in<br />
curs <strong>de</strong> restaurare<br />
Nu exista
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
40%<br />
Densitate monumente Zona 10<br />
Monumente<br />
Zona 10<br />
10%<br />
Total<br />
Monumente<br />
90%<br />
Calea <strong>de</strong> acces<br />
7% 0%<br />
53%<br />
Cale <strong>de</strong> acces indirecta<br />
Drum national<br />
Drum comunal/municipal<br />
Drum ju<strong>de</strong>tean<br />
Zona 10<br />
37%<br />
0%<br />
0% 13%<br />
3%<br />
Statut juridic<br />
37%<br />
23%<br />
Alimentare cu apa<br />
87%<br />
Domeniul public al<br />
statului<br />
Proprietate privata<br />
Statut juridic incert<br />
Domeniul privat al<br />
statului<br />
Episcopia <strong>Arges</strong>ului si<br />
Muscelului<br />
Retea <strong>de</strong> alimentare cu apa<br />
Fantana<br />
Nu au alimentare cu apa
Studiu interdisciplinar pentru punerea în valoare a monumentelor istorice <strong>din</strong> patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş<br />
55%<br />
0%<br />
13%<br />
Canalizare<br />
87%<br />
Imprejmuire<br />
45%<br />
Retea <strong>de</strong> canalizare<br />
Fosa septica<br />
Nu au canalizare<br />
Imprejmuit<br />
Neimprejmuit<br />
2%<br />
18%<br />
13%<br />
Electricitate<br />
87%<br />
Starea fizica a monumentelor<br />
3%<br />
77%<br />
Electricitate<br />
Fara electricitate<br />
Exista<br />
Exista - parasite<br />
Exista - restaurate/in<br />
curs <strong>de</strong> consolidare<br />
Nu exista
Turism cultural<br />
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Stefanesti – Calinesti – Topoloveni – Leor<strong>de</strong>ni - Bogati – Priboieni - Beleti Negresti –<br />
Dobresti - Botesti<br />
DN 7 - Stefanesti - Calinesti – Topoloveni – Leor<strong>de</strong>ni<br />
Stefanesti<br />
Complexul Muzeal National Golesti, format <strong>din</strong> :<br />
o Conacul Golestilor - construit in anul 1640 <strong>de</strong> mesterii Stroe Leur<strong>de</strong>anul si Stoica <strong>din</strong><br />
Targoviste, este singura constructie laica fortificata <strong>din</strong> tara, conacul fiind inconjurat <strong>de</strong><br />
ziduri inalte <strong>de</strong> caramida, iar in zidurile <strong>de</strong> aparare au fost instalate tunuri. A fost <strong>de</strong>clarat<br />
muzeu in anul 1958 si cuprin<strong>de</strong> patru sectii: sectia memoriala familia Golescu, sectia<br />
pedagogica, sectia <strong>de</strong> etnografie si arta populara a <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> si sectia <strong>de</strong> istorie.<br />
Sectia memoriala a muzeului cuprin<strong>de</strong> ―Scoala sloboda obsteasca‖, infiintata <strong>de</strong> Dinicu<br />
Golescu, prima scoala mo<strong>de</strong>rna cu predare in limba romana.<br />
o Muzeul Pomiculturii şi Viticulturii - al treilea muzeu ca importanta nationala. Acesta<br />
cuprin<strong>de</strong> doua mari sectoare: un sector in aer liber, ce infatiseaza civilizaţia ţărănească <strong>de</strong><br />
la mijlocul secolului al XIX-lea <strong>din</strong> principalele zone viticole şi pomicole ale ţării si un<br />
sector pavilionar care prezinta istoria viticulturii şi pomiculturii <strong>de</strong> pe teritoriul ţării<br />
noastre;<br />
Casa memoriala Liviu Rebreanu – Construita in stil traditional muscelean , dateaza <strong>de</strong> la<br />
inceputul secolului XX. Este locul in care marele scriitor si-a petrecut ultimii 14 ani <strong>din</strong> viata.<br />
Aici a scris romanele ―Rascoala‖, ―Amandoi‖, precum si fragmente <strong>din</strong> ―Ion‖.<br />
Vila Bulandra - fosta rese<strong>din</strong>ta a marii artiste Lucia Sturdza Bulandra;<br />
Conacul familiei Bratianu – vila ―Florica” - conacul in care au locuit membrii familiei<br />
Bratianu, intemeietorii liberalismului romanesc, poarta numele fiicei lui I. C. Bratianu. Printre<br />
membrii familiei Bratianu care au trait aici se numara Ion C. Bratianu, Ion I.C. Bratianu si<br />
Vintila Bratianu. In vila se afla o biblioteca suspendata, unele <strong>din</strong>tre cele mai importante<br />
biblioteci particulare <strong>din</strong> Romania, iar in apropierea conacului se afla Capela familiei<br />
Bratianu.<br />
Calinesti<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn Sf Gheorghe si Sf Dumitru<br />
Biserica "Sf. Voievozi”<br />
Topoloveni<br />
Biserica "Adormirea Maicii Domnului” - construita in anul 1745;<br />
Leor<strong>de</strong>ni<br />
Casa Dinu Lipatti - casa memoriala a cunoscutului pianist si compozitor roman, a fost<br />
construita intre anii 1936-1940, inca pastreaza cateva obiecte personale ale artistului.
Dobresti<br />
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
DJ 702 - Topoloveni – Priboieni – Dobresti<br />
Casa memoriala Ion Mihalache (1882-1963) - om politic, intemeietorul Partidului Taranesc.<br />
Mioveni –Titesti – Stalpeni – Mihaesti -Poenarii <strong>de</strong> Muscel –Mioarele –<br />
Campulung -Valea Mare Pravat – Dragoslavele – Dambovicioara – Davi<strong>de</strong>sti –<br />
Vulturesti – Hartiesti – Boteni – Cetateni – Stoenesti<br />
DN 73 - Mioveni – Titesti - Stalpeni – Mihaesti -Poenarii <strong>de</strong> Muscel –Campulung<br />
- Valea Mare Pravat – Dragoslavele -Dambovicioara<br />
Mioveni<br />
Manastirea Vierosi - care se afla in satul Fagetu;<br />
Crucea <strong>de</strong> piatră a arhimandritului Samuel Tărtăşescu – construita in anul 1836, se afla<br />
localizata la o distanta <strong>de</strong> 200m SV <strong>de</strong> Manastirea Vierosi;<br />
Biserica "Intrarea în Biserică”<br />
Biserica "Adormirea Maicii Domnului”<br />
Cula - ridicata in anul 1797, construita sub forma unui cub cu trei nivele, ferestrele, in forma<br />
<strong>de</strong> metereze, prezentand ancadramente masive.<br />
Titesti<br />
Manastirea Valea - ridicata, in stil brancovenesc, la inceputul secolului al XVI-lea, biserica<br />
inca mai pastreaza usile imparatesti <strong>din</strong> lemn sculptat aurit.<br />
Campulung – orasul in care a fost scris primul document in limba romana.<br />
Castrul Jidava - cel mai mare si mai important <strong>din</strong>tre castrele <strong>de</strong> pe linia <strong>de</strong> aparare Limes<br />
Transalutanus, singurul construit in piatra;<br />
Curtea Domneasca si Ansamblul Manastirii Negru Voda - ridicata <strong>de</strong> Matei Basarab pe<br />
locul un<strong>de</strong> se poate consi<strong>de</strong>ra ca s-a aflat un timp rese<strong>din</strong>ta primilor domni ai Tarilor<br />
Romanesti;<br />
Biserica Subesti - <strong>de</strong>numita dupa breasla subarilor si construita in anii 1551 -1552 a fost<br />
reconstruita <strong>din</strong> temelie in anul 1770.<br />
Biserica Romano Catolica Sfantul Iacob Baratia - construita in secolul XIII;<br />
Biserica Sfanta Marina<br />
Biserica domneasca Sfantul Nicolae - lacas ctitorit <strong>de</strong> Doamna Chiajna si fiul ei Petru cel<br />
Tanar in anul 1567;<br />
Casa <strong>de</strong> Cultura Tudor Musatescu - in fata careia se gaseste monumentul <strong>de</strong>dicat lui Negru<br />
Voda;<br />
Vila Eugeniu Statescu - care a apartinut fruntasului liberal Eugeniu Statescu;<br />
Vila Matei Draghiceanu - casa a aca<strong>de</strong>micianului cu acelasi nume, o constructie <strong>de</strong> o<br />
remarcabila monumentalitate;<br />
Vila Grant - ridicata in anul 1897 in stil traditional romanesc<br />
Valea Mare Pravat
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Casa Memoriala George Toparceanu – in interiorul cladirii se pastreaza obiecte si<br />
documente care ilustreaza viata si activitatea marelui autor.<br />
Manastirea Namaesti - sapata in intregime in stanca, in interiorul ei gasindu-se hrisoave <strong>din</strong><br />
anii 1542-1572, carti vechi si ateliere <strong>de</strong> covoare si macrameuri;<br />
Dragoslavele<br />
Monumentul eroilor <strong>de</strong> la Mateias - constructie ridicata in memoria soldatilor romani<br />
cazuti in luptele <strong>din</strong> Primul Razboi Mondial;<br />
Dambovicioara<br />
Cetatea Oratea - construita la mijlocul secolului XIV <strong>de</strong> Cavalerii Teutoni, la in<strong>de</strong>mnul<br />
regelui Andrei al II-lea al Ungariei, pentru a servi ca <strong>punct</strong> vamal pe drumul comercial <strong>din</strong>tre<br />
Tara Romaneasca si Transilvania;<br />
Cetateni<br />
DN 72 A - Valea Mare Pravat- Stoenesti – Cetateni<br />
Rezervatia arheologica Cetateni – aici au fost <strong>de</strong>scoperite urmele unei asezari geto-dacice,<br />
construita <strong>din</strong> piatra <strong>de</strong> rau si gresie neprelucrata.<br />
Ruinele Bisericii Rupestre<br />
Schitul Negru Voda<br />
Stoenesti<br />
Tabăra lui Mihai Viteazul - un<strong>de</strong> se pastreaza inca urme ale taberei un<strong>de</strong> Mihai Viteazul s-a<br />
retras dupa batalia cu turcii <strong>de</strong> la Calugareni, in anul 1595;<br />
Maracineni – Micesti – Darmanesti – Cosesti – Balilesti – Vla<strong>de</strong>sti - Schitu-<br />
Golesti – Aninoasa – Go<strong>de</strong>ni – Berevoiesti - Bughea <strong>de</strong> Jos - Bughea <strong>de</strong> Sus -<br />
Albestii <strong>de</strong> Muscel – Leresti - Rucar<br />
DN 73 - Maracineni – Darmanesti - Schitu Golesti-Rucar<br />
DJ 731 - Micesti - Darmanesti - Cosesti<br />
Micesti<br />
Conacul Micesti - amenajat la inceputul secolului XX, fosta rese<strong>din</strong>ta a familiei Micescu<br />
Darmanesti<br />
Ruinele conacului marelui logofăt Vlaicu Piscanul - construit in secolul XVI.<br />
Cosesti<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn "Înălţarea Domnului” - ridicata in anul 1742<br />
DJ 732 - Balilesti-Vla<strong>de</strong>sti-Aninoasa-Berevoiesti
Balilesti<br />
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Ruinele curţii lui Mareş Băjescu - datand <strong>din</strong> secolul XVII<br />
Vla<strong>de</strong>sti<br />
Curtea boierilor Vlă<strong>de</strong>scu - ridicata in secolul XVII<br />
Aninoasa<br />
Manastirea Aninoasa - zidită <strong>de</strong> marele clucer Tudoran Vlă<strong>de</strong>scu in 1677, reprezinta un<br />
monument <strong>de</strong>mn <strong>de</strong> vizitat <strong>din</strong> aceasta localitate, construita in stil brancovenesc<br />
Berevoiesti<br />
Monumentul comemorativ al Răscoalei <strong>din</strong> 1907<br />
Schitul Ciocanu<br />
Bughea <strong>de</strong> Jos<br />
Rucar<br />
DJ 735-DN 73 – Bughea <strong>de</strong> Jos – Rucar<br />
Biserica "Sf. Mucenici Gheorghe şi Dumitru” - construita in anul 1780<br />
Darsta cu piva - care dateaza <strong>de</strong> la mijlocul secolului XIX<br />
Bradu – Oarja – Cateasca – Suseni – Rociu – Ratesti – Teiu – Negrasi – Mozaceni<br />
– Slobozia - Stefan cel Mare - Catanele<br />
Autostrada A1<br />
Ratesti<br />
Ansamblul casei Armand Călinescu<br />
Ansamblul conacului Gheorghe Brătianu ambele constructii datand <strong>din</strong> anul 1925<br />
DJ 659 - Bradu-Suseni-Rociu-Negrasi-Mozaceni-Slobozia-Stefan cel Mare<br />
Slobozia<br />
Ansamblul conacului Sturdza - construit la sfarsitul secolului XIX<br />
Stefan cel Mare<br />
Mănăstirea Glavacioc - construita intre secolele XIV-XV<br />
Biserica "Buna Vestire”<br />
Casa Domnească
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Chilii dispuse în hemiciclu - dateaza <strong>din</strong> secolele XVII-XVIII<br />
Albota - Lunca Corbului - Costesti – Stolnici - Buzoiesti – Harsesti – Ungheni -<br />
Recea - Barla – Caldararu – Izvoru – Mirosi – Raca - Popesti<br />
DN 65 - Albota-Lunca Corbului<br />
DJ 679 – Lunca Corbului – Stolnici – Harsesti – Barla<br />
Stolnici<br />
Ansamblul conacului familiei Balaceanu - construit la inceputul secolului XIX.<br />
Biserica "Cuvioasa Paraschiva" - construita in anul 1793<br />
Biserica "Adormirea Maicii Domnului” - construita in anul 1787.<br />
Barla – localitate situata la intersectia Braz<strong>de</strong>i lui Novac cu Limes-ul Transalutan,<br />
nu mai pastreaza urmele acelei perioa<strong>de</strong>, situl arheologic <strong>de</strong> la Urluieni fiind<br />
acoperit, fara a fi marcat.<br />
DN 65 A – Albota – Costesti – Buzoiesti – Ungheni – Caldararu – Mirosi<br />
Buzoiesti<br />
Monumentul comemorativ al Răscoalei <strong>din</strong> 1907<br />
Ungheni<br />
Biserica "Sf. Nicolae” - construita in anul 1770.<br />
D J504 – Buzoiesti – Recea – Izvoru<br />
Izvoru<br />
Ansamblul conacului Perticari – Davila - construit in anul 1927.<br />
Mosoaia – Sapata – Ve<strong>de</strong>a - Poiana Lacului – Babana – Cocu – Uda – Ciomagesti<br />
- Cuca<br />
DN 67B - Mosoaia-Poiana Lacului-Ve<strong>de</strong>a<br />
Mosoaia<br />
Biserica "Sf. Nicolae” - care dateaza <strong>din</strong> 1840.<br />
Uda<br />
DJ 703B – Ve<strong>de</strong>a – Uda<br />
Biserica "Adormirea Maicii Domnului”<br />
Biserica "Buna Vestire”<br />
Biserica "Adormirea Maicii Domnului” - in satul Cotu<br />
Biserica "Sf. Paraschiva”<br />
Biserica "Adormirea Maicii Domnului” - in satul Uda.
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Bu<strong>de</strong>asa – Malureni – Musatesti – Bradulet – Nucsoara – Corbi – Domnesti -<br />
Pietrosani<br />
DJ 730I - Bu<strong>de</strong>asa-Malureni-Valsanesti-Bradulet-Musatesti<br />
Bu<strong>de</strong>asa<br />
Conacul Tabacovici<br />
Curtea boierilor Budişteanu - constructie ridicata in secolul al XVI-lea, complexul este<br />
compus <strong>din</strong> zidul <strong>de</strong> incinta, conacul, refacut in anul 1870, ruinele conacului vechi, parc si<br />
anexe.<br />
Musatesti - localitatea in care s-a nascut Constantin Dobrescu-<strong>Arges</strong>, politician si<br />
om <strong>de</strong> cultura care a trait la sfarsitul secolului al XIX-lea.<br />
Manastirea Robaia –mentionata pentru prima data intr-un zapis <strong>din</strong> 23 aprilie 1644, biserica<br />
<strong>de</strong> lemn este atribuita banului Armega, iar Biserica <strong>din</strong> piatra a fost construita <strong>de</strong> Sava Sifarul<br />
in 1644, restaurata in anul 1843-1868 si repictata in anii 1848, 1901 si 1951.<br />
Domnesti<br />
DJ731 - Pietrosani-Domnesti-Corbi<br />
Ansamblul curţilor boiereşti - care dateaza <strong>din</strong> Epoca Medievala.<br />
Corbi – localitatea un<strong>de</strong> se presupune ca isi are originea Matei Corvin, regele<br />
Ungariei.<br />
Manastirea Corbii <strong>de</strong> Piatra - sapata in stanca <strong>de</strong> gresie. Biserica prezinta doua altare, unul<br />
<strong>din</strong>tre ele fiind construit in stil bizantin.<br />
Bascov – Merisani – Baiculesti - Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> - Valea Danului - Valea Iasului<br />
- Albestii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> – Corbeni - Arefu<br />
DN 7C - Bascov-Merisani-Baiculesti-Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>-Albestii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>-Corbeni-Arefu<br />
Merisani<br />
Casa Statescu - monument istoric ridicat in secolul al XVIII-lea.<br />
Baiculesti<br />
Manastirea Tutana - intemeiata in secolul al XV-lea, este o constructie reprezentativa<br />
pentru arhitectura ecleziastica medievala <strong>din</strong> Tara Romaneasca, fiind pentru prima data<br />
atestata documentar <strong>de</strong> Radu cel Mare la data <strong>de</strong> 01 aprilie 1497.<br />
Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> - prima capitala a Tarii Romanesti, <strong>de</strong> care se leaga numele<br />
intemeietorul statului feudal Tara Romaneasca, Basarab I, cuprin<strong>de</strong> un numar<br />
important <strong>de</strong> monumente istorice.<br />
Biserica Domneasca Sfantul Nicolae - al carei naos adaposteste 14 morminte, printre care
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
cele ale lui Vladislav I Vlaicu, Dan I si Dan al II-lea.<br />
Biserica San Nicoara –aceasta Biserica se cre<strong>de</strong> a fi fost ctitorita <strong>de</strong> Doamna Clara, mama<br />
voievodului Vlaicu-Voda.<br />
Palatul Episcopal – construit intr-un stil arhitectural original, adaposteste moastele Sfintei<br />
Mucenite Filofteia.<br />
Rese<strong>din</strong>ta Episcopiei <strong>Arges</strong>ului si Muscelului<br />
Manastirea Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> - o importanta constructie al carei ctitor este voievodul<br />
Neagoe Basarab. In interior se afla icoane lucrate in mozaic si un grup <strong>de</strong> 12 coloane,<br />
reprezentand cei 12 Apostoli. Aici sunt inmormantati Neagoe Basarab si sotia sa, Doamna<br />
Despina, regele Carol I, Regina Elisabeta, Fer<strong>din</strong>and I si regina Maria.<br />
Fantana Mesterului Manole<br />
Biserica Olari – construita in anul 1687 pe locul unei foste biserici <strong>din</strong> secolul al XVI-lea.<br />
Gara – monument construit in anul 1898 <strong>de</strong> A. Lecomte <strong>de</strong> Nouy, dupa un mo<strong>de</strong>l original<br />
francez.<br />
Casa <strong>de</strong> cultura “George Toparceanu”<br />
Corbeni<br />
Curtea boierilor Corbeanu<br />
Arefu<br />
Casa George Stephanescu – locul un<strong>de</strong> si-a petrecut o parte <strong>din</strong> viata compozitorul George<br />
Stephanescu, initiatorul reprezentatiilor <strong>de</strong> opera in limba romana.<br />
Cetatea Poenari - inaltata probabil in secolul al XIV- lea , construita ca loc <strong>de</strong> refugiu, se<br />
presupune a fi vestita Posada, un<strong>de</strong> s-a <strong>de</strong>sfasurat in anul 1330 batalia <strong>din</strong>tre munteni si<br />
armatele regelui Carol Robert d`Anjou. Accesul catre cetate se face pe o scara <strong>de</strong> beton, <strong>de</strong><br />
1400 <strong>de</strong> trepte.<br />
Draganu – Cotmeana – Moraresti - Poenarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> – Ciofrangeni – Tigveni –<br />
Cepari – Suici - Salatrucu<br />
DN7 - Draganu-Cotmeana-Moraresti<br />
Cotmeana - localitate atestata documentar in anul 1388<br />
Manastirea Cotmeana - construita in secolul al XIV-lea <strong>de</strong> domnitorul Mircea cel Batran.<br />
Biserica "Buna Vestire” - construita in 1939<br />
Mănăstirea Bascovele - construita in anul 1695.<br />
Moraresti<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn "Sf. Treime” - construita la inceputul secolului XIX.<br />
DJ 678 A - Moraresti-Poenarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>-Ciofrangeni-Tigveni<br />
DJ 703 H - Tigveni-Barsesti-Cepari-Suici-Salatrucu<br />
Tigveni<br />
Ansamblul conacului Teodor Brătianu - construit in secolul XVIII.
Salatrucu<br />
Circuite turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Mănăstirea Văleni - construita in 1682<br />
Biserica "Sf. Treime” - ce dateaza <strong>din</strong> anul 1810.<br />
Pitesti<br />
Municipiul Piteşti este rese<strong>din</strong>ta <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>t, fiind atestat documentar pe data <strong>de</strong> 20 mai 1388,<br />
<strong>de</strong> Mircea cel Batran. In Piteşti exista 107 monumente istorice, aflate pe lista patrimoniului<br />
cultural national, <strong>din</strong>tre care se remarcă:<br />
Biserica Domnească Sfântul Gheorghe - situata in centrul municipiului, este singurul<br />
vestigiu al curtilor domnesti <strong>de</strong> la Pitesti.<br />
Biserica Sfânta Vineri - construita in anul 1827<br />
Biserica Maica Precista - construita in secolul XVIII<br />
Hanul Gabroveni - situat pe strada Sfinta Vineri, construit in anul 1877 <strong>de</strong> negustorul Hagi<br />
Hristea Vasiliu.<br />
Casa Aron Baiulescu - un<strong>de</strong> in prezent funcţioneaza Uniunea Artiştilor Plastici.<br />
Muzeul Ju<strong>de</strong>ţean - situat pe Strada Armand Calinescu, care funcţioneaza <strong>din</strong> anul 1928<br />
Muzeul <strong>de</strong> Artă - care adăposteşte lucrări semnate <strong>de</strong> pictori şi sculptori <strong>de</strong> renume, <strong>din</strong>tre<br />
care Nicolae Grigorescu, Ion Andreescu, Theodor Aman, Ştefan Luchian, si altii.<br />
Schitul Trivale - construcţie inceputa in perioada 1672 - 1674 <strong>de</strong> mitropolitul<br />
Varlaam şi finalizată intre anii 1678-1688. Biserica a fost pictată <strong>de</strong> Ioasaf Grecu în 1731.
3. Analiza SWOT<br />
PUNCTE TARI PUNCTE SLABE<br />
CADRUL ISTORIC<br />
Existenta vestigiilor geto-dacice pe Promovarea insuficienta a monumentelor<br />
teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>, cele mai istorice.<br />
numeroase <strong>de</strong>scoperiri gasindu-se in<br />
localitatile Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Tigveni,<br />
Cepari, Titesti si Teiu.<br />
Existenta <strong>punct</strong>ului <strong>de</strong> control Castellum – Proces accelerat <strong>de</strong> <strong>de</strong>gradare a<br />
ce atesta existenta romanilor in localitatea<br />
Rucar, in primele <strong>de</strong>cenii ale sec. al II-lea.<br />
monumentelor istorice.<br />
I<strong>de</strong>ntitatea istorica a orasului Curtea <strong>de</strong> Disparitia, furtul si distrugerea unor<br />
<strong>Arges</strong> – prima capitala a statului feudal monumente istorice, ca urmare a lipsei<br />
Tara Romaneasca.<br />
gardurilor <strong>de</strong> imprejmuire.<br />
Existenta vestigiilor Curtii Domnesti <strong>din</strong> Lipsa marcajelor si a panourilor <strong>de</strong><br />
Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong> – construite in timpul<br />
domniei lui Neagoe Basarab.<br />
Cresterea gradului <strong>de</strong> atractivitate a<br />
investitiilor prin punerea in valoare a<br />
monumentelor istorice.<br />
semnalizare a monumentelor istorice.<br />
CADRUL CULTURAL<br />
Incadrarea <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> – ca Unitate Lipsa unei corelari cu potentialul turistic<br />
Administrativ Teritoriala cu concentrare si industria hoteliera, in ve<strong>de</strong>rea punerii<br />
foarte mare a patrimoniului construit cu<br />
valoare culturala <strong>de</strong> interes national.*<br />
in valoare a patrimoniului cultural.<br />
Existenta pe teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> a Pier<strong>de</strong>rea importantei caminelor culturale<br />
unor valori <strong>de</strong> patrimoniu cultural <strong>de</strong><br />
interes national*, precum :<br />
Cetati:<br />
ca spatii <strong>de</strong> emanatie culturala.<br />
Cetatea Poenari – in comuna<br />
Arefu;<br />
Cetatea Oratea – in comuna<br />
Dambovicioara;<br />
Curti domnesti ruinate:<br />
Vestigiile curţii domneşti <strong>din</strong><br />
Municipiul Curtea <strong>de</strong> Argeş;<br />
Conace:<br />
Ansamblul fortificat al conacului<br />
Comuna Balileşti;<br />
Biserici <strong>de</strong> lemn:<br />
Biserica Înalţarea Domnului<br />
Comuna Coseşti;<br />
Muzeu etnografic in aer liber:<br />
Muzeul Viticulturii şi Pomiculturii<br />
<strong>din</strong> Comuna Ştefaneşti;<br />
Biserici rupestre:<br />
Schitul Negru Voda Comuna
PUNCTE TARI PUNCTE SLABE<br />
Cetaţeni;<br />
Schitul Corbii <strong>de</strong> Piatra Comuna<br />
Corbi;<br />
Biserici si Ansambluri Manastiresti:<br />
Biserica Sfântul Gheorghe <strong>din</strong><br />
Municipiul Piteşti;<br />
Ansamblul Manastirii Negru Voda<br />
Municipiul Câmpulung;<br />
Biserica Sfântul Nicolae<br />
Municipiul Curtea <strong>de</strong> Argeş;<br />
Biserica Episcopala a Manastirii<br />
Municipiul Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>;<br />
Ansamblul fostei Mãnãstiri<br />
Comuna Aninoasa;<br />
Manastirea Tutana Comuna<br />
Baiculeşti;<br />
Biserica Hârteşti Comuna Ţiţeşti;<br />
Biserica Adormirea Maicii<br />
Comuna Balileşti;<br />
Biserica fostului schit Brã<strong>de</strong>t<br />
Comuna Brãduleţ;<br />
Biserica Mãnãstirii Cotmeana;<br />
Monumente <strong>de</strong> arhitectura populara:<br />
Casa Hagi Tudorache Comuna<br />
Bu<strong>de</strong>asa;<br />
Necropole si zone sacre:<br />
Necropola tumularã <strong>de</strong> incineraţie<br />
<strong>de</strong> tip Ferigile-Tigveni;<br />
Necropola tumulara <strong>de</strong> incineraţie<br />
Comuna Tigveni;<br />
Castre si rezervatii arheologice:<br />
Castrul <strong>de</strong> piatra Jidava;<br />
Fortificaţia şi aşezarea geto-dacica<br />
<strong>din</strong> Comuna Cetaţeni.<br />
Resurse financiare insuficiente ale<br />
autoritatilor publice locale pentru punerea<br />
in valoare a patrimoniului cultural.<br />
Lipsa infrastructurii necesare pentru<br />
<strong>de</strong>zvoltarea activitatilor culturale.<br />
Schimburi culturale reduse, la nivel<br />
national si in special international.<br />
Existenta pe teritoriul ju<strong>de</strong>tului a<br />
parcurilor naturale Bucegi si Piatra<br />
Craiului – reprezinta zone naturale<br />
protejate <strong>de</strong> interes national si<br />
monumente ale naturii. *<br />
CADRUL NATURAL<br />
Localizarea unor monumente istorice in<br />
zone inundabile pe cursuri <strong>de</strong> apa, precum<br />
Municipiul Mioveni, Orasul Costeşti,<br />
Comunele Cotmeana, Izvoru, Lunca<br />
Corbului, Negraşi, Priboieni, Rãteşti,<br />
Recea, Sãpata, Stolnici, Ştefan cel Mare,
PUNCTE TARI PUNCTE SLABE<br />
Teiu, Ungheni*.<br />
Existenta pe teritoriul <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong> a Existenta unor monumente istorice in<br />
unor rezervatii si monumente ale zone cu potential ridicat <strong>de</strong> producere al<br />
naturii*, precum:<br />
alunecarilor <strong>de</strong> teren, in localitati precum<br />
Microrelieful carstic <strong>de</strong> la Topoloveni, Cotmeana,Davi<strong>de</strong>şti,<br />
Cetaţeni; Granitul <strong>de</strong> la Albeşti; Drãganu, Lunca Corbului, Ţiţeşti si<br />
Locul fosilifer Suslaneşti; Ve<strong>de</strong>a.*<br />
Calcarul numulitic <strong>de</strong> la Albeşti;<br />
Poiana cu narcise Negraşi;<br />
Golul alpin Moldoveanu;<br />
Peşterile: Dobrestilor,<br />
Dambovicioara, Stanciului,<br />
Pestera <strong>de</strong> la Piscul Negru;<br />
Lacurile: Iezer, Zârna,<br />
Jgheburoasa, Hârtop I, Hârtop II,<br />
Hârtop V, Mãnãstirii, Valea Rea,<br />
Buda, Izvorul-Muşeteicã,<br />
<br />
Scãrişoara Galbenã, Galbena IV;<br />
Valea Vâlsanului.<br />
Conditii naturale a<strong>de</strong>cvate pentru Lipsa unui brand <strong>de</strong> turism al <strong>Arges</strong>ului,<br />
<strong>de</strong>sfasurarea activitatilor <strong>de</strong> turism gen ―Valea <strong>Arges</strong>ului‖, care sa intre in<br />
montan – schi, drumetii montane, ciclism, competitie cu ―Valea Prahovei‖, datorata<br />
etc.<br />
exploatarii insuficiente a potentialului<br />
turistic.<br />
Pier<strong>de</strong>rea specificitatii arhitecturale<br />
datorita interventiilor gresite <strong>de</strong> reabilitare<br />
a monumentelor istorice.<br />
INFRASTRUCTURA<br />
Existenta autostrazii A1 Bucuresti-Pitesti, Infrastructura rutiera insuficient<br />
ce asigura comunicarea rapida cu <strong>de</strong>zvoltata - drumuri <strong>de</strong> acces<br />
aeroporturile Otopeni si Baneasa, aflandu- nemo<strong>de</strong>rnizate si existenta unor drumuri<br />
se la o distanta <strong>de</strong> aproximativ 135 km <strong>de</strong><br />
Pitesti.<br />
pietruite impracticabile. 12<br />
Existenta traseelor montane pe teritoriul Existenta unui numar redus al centrelor<br />
<strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>, marcate si cu diverse<br />
gra<strong>de</strong> <strong>de</strong> dificultate.<br />
<strong>de</strong> promovare turistică.<br />
Grad scazut <strong>de</strong> aglomerare a zonelor cu Insuficienta materialelor <strong>de</strong> prezentare a<br />
potential turistic.<br />
atractiilor turistice.<br />
EDUCATIE SI CULTURA CIVICA<br />
Existenta unor Programe <strong>de</strong> manifestari Lipsa unor evenimente culturale care sa<br />
culturale, organizate <strong>de</strong> Biblioteca fie legate <strong>de</strong> numele unor obiective<br />
Ju<strong>de</strong>teana <strong>Arges</strong>.<br />
turistice.<br />
Existenta Centrului Ju<strong>de</strong>tean pentru Promovare insuficienta a unor oportunitati<br />
Conservarea si Promovarea Culturii. <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a tursimului.<br />
Existenta Monografiilor unor localitati <strong>din</strong> Grad scazut <strong>de</strong> constientizare a populatiei<br />
12 Detalii se regasesc in fisele monumentelor<br />
* Conform Planului <strong>de</strong> Amenajare a Teritoriului National
PUNCTE TARI PUNCTE SLABE<br />
Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>. privitor la importanta monumentelor<br />
Existenta Societatii Cultural Stiintifice<br />
―Mihai Tican Rumanu‖ in comuna<br />
Berevoiesti, Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>.<br />
istorice.<br />
Insuficienta implicare a societatii civile in<br />
activitatile socio-culturale.<br />
Lipsa unor programe <strong>de</strong> responsabilitate<br />
sociala, <strong>din</strong> partea agentilor economici<br />
importanti <strong>din</strong> Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>.<br />
Subestimarea carentelor sistemului<br />
educational <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al<br />
cunostintelor istorice ale tinerilor.<br />
OPORTUNITATI AMENINTARI<br />
CADRUL ISTORIC<br />
Posibilitatea accesarii fondurilor Risc al <strong>de</strong>gradarii si chiar al disparitiei<br />
structurale si a programelor <strong>de</strong> finantare<br />
nationala in ve<strong>de</strong>rea reabilitarii si punerii<br />
in valoare a monumentelor istorice.<br />
monumentelor istorice.<br />
Posibilitatea inclu<strong>de</strong>rii monumentelor Lipsa <strong>de</strong> implicare a autoritatilor publice<br />
istorice in circuite turistice.<br />
locale in activitati <strong>de</strong> restaurare si punere<br />
in valoare a monumentelor istorice.<br />
Pier<strong>de</strong>rea i<strong>de</strong>ntitatii istorice a <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong><br />
<strong>Arges</strong>.<br />
CADRUL CULTURAL<br />
Implicarea voluntara a tinerilor in viata Interesul scazut al mass-mediei pentru<br />
culturala.<br />
evenimentele culturale.<br />
Realizarea <strong>de</strong> parteneriate intre mediul Abandonarea monumentelor sau<br />
privat si administratiile publice locale. obiectivelor patrimoniului cultural <strong>de</strong><br />
către autoritatile locale, proprietarii şi<br />
administratorii acestora.<br />
CADRUL NATURAL<br />
Politicile nationale si europene <strong>de</strong> Pier<strong>de</strong>rea specificitatii obiectivelor<br />
promovare a potentialului natural. arhitecturale datorita investitiilor care nu<br />
respecta peisajul arhitectural in care se<br />
incadreaza.<br />
Aparitia conflictelor <strong>din</strong>tre valorile<br />
economice si cele <strong>de</strong> conservare a<br />
monumentelor si naturii prin utilizarea<br />
resurselor materiale existente in mod<br />
neechilibrat.<br />
INFRASTRUCTURA<br />
Posibilitatea accentuarii potentialului Dinamica accelerata a atragerii<br />
turistic prin atragerea investitiilor straine. fondurilor in zonele invecinate <strong>de</strong> interes<br />
turistic, precum Valea Prahovei, Valea<br />
Oltului.<br />
Existenta fondurilor pentru realizarea unor Incapacitatea financiara a autoritatilor
OPORTUNITATI AMENINTARI<br />
centre <strong>de</strong> documentare si promovare publice locale pentru reabilitarea<br />
turistica in localitati.<br />
infrastructurii rutiere.<br />
Infrastructura insuficient <strong>de</strong>zvoltata in<br />
zona <strong>de</strong> proximitate Valea<br />
Prahovei(autostrada Ploiesti-Brasov) si<br />
Valea Oltului (Ramnicu Valcea-Sibiu),<br />
care genereaza nemultumirea turistilor<br />
datorata timpului <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare.<br />
EDUCATIE SI CULTURA CIVICA<br />
Posibilitatea elaborarii unui plan <strong>de</strong><br />
constientizare pentru importanta<br />
patrimoniului si introducerea acestuia in<br />
programele educative.<br />
4. Propuneri <strong>de</strong> punere in valoare a monumentelor istorice aflate in<br />
patrimoniul cultural al ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong>
Actiunea directa a<br />
Consiliilor Locale ale<br />
Comunelor <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong><br />
Punerea in valoare direct<br />
ca produs specific, in<br />
patrimoniul national si<br />
european – valorificare<br />
istorica si culturala in<br />
scop civic-educativ<br />
Patrimoniu cultural/monumente<br />
istorice in ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Actiunea<br />
<strong>Consiliul</strong>ui<br />
Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong><br />
Punerea in valoare ca produs<br />
turistic- turism cultural sau<br />
inclu<strong>de</strong>rea in pachete <strong>de</strong> mai<br />
multe categorii <strong>de</strong> produse<br />
turistice mixte<br />
In functie <strong>de</strong> institutiile care pot interveni la nivel local, avem urmatoarele posibilitati:<br />
1. Actiune directa a Consiliilor Locale ale comunelor si oraselor pentru<br />
monumentele istorice si alte obiective <strong>de</strong> patrimoniu localizate pe raza unitatii<br />
administrative. <strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean actioneaza doar asupra monumentelor si<br />
obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu aflate in administrarea sa.<br />
Avantaje<br />
- comunitatea locala poate beneficia direct <strong>de</strong> prezenta in zona a unui obieciv <strong>de</strong><br />
patrimoniu, in sensul <strong>de</strong>zvoltarii si cultivarii sentimentelor locale si a coeziunii<br />
culturale;<br />
- interventia Consiliilor Locale poate fi direct observata <strong>de</strong> cetatenii si apreciata in<br />
consecinta;<br />
- Consiliile Locale cunosc cel mai bine modul in care vor interveni pentru realizarea<br />
cailor <strong>de</strong> acces si a utilitatilor aferente necesare unei bune puneri in valoare a<br />
obiectivului <strong>de</strong> patrimoniu;<br />
- Consiliile Locale au la dispozitie fonduri speciale –ex. PNDR, masura 322 si<br />
programe nationale care, <strong>de</strong>si insuficiente, sunt alocate pentru conservarea<br />
patrimoniului cultural si istoric existent si trebuie utilizate;
- Consiliile Locale pot <strong>de</strong>zvolta anumite zone ale unitatii administrative in functie si <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltarea sectoarelor economice – turism;<br />
Dezavantaje:<br />
- La nivel local, in special in mediul rural, rezolvarea problemelor referitoare la<br />
infrastructura rutiera, utilitati publice – alimentare cu apa, canalizare, iluminat public<br />
este stringenta, <strong>de</strong>ci alocarea fondurilor <strong>de</strong> la bugetul local se face prioritar pe aceste<br />
teme;<br />
- Companiile private sunt putine si fara resurse financiare disponibile care sa faca<br />
posibila o sustinere a proiectelor <strong>de</strong>zvoltate <strong>de</strong> consiliul local in acest domeniu;<br />
- Consiliile Locale au bugetul extrem <strong>de</strong> limitat, <strong>de</strong>ci este putin probabil sa aloce<br />
fonduri pentru protejarea, consolidarea sau restaurarea monumnetelor istorice sau<br />
culturale;<br />
- Consiliile Locale au capacitate restransa <strong>de</strong> a <strong>de</strong>pune proiecte in ve<strong>de</strong>rea obtinerii <strong>de</strong><br />
finantare europeana, <strong>de</strong>ci <strong>de</strong>si sunt fonduri disponibile se poate sa nu existe<br />
capacitatea <strong>de</strong> a fi accesate;<br />
- Lipsa unei capacitati <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare strategica poate duce la o lipsa <strong>de</strong> corelare a<br />
investitiilor si <strong>de</strong>zvoltarii economice.<br />
2. Actiunea Consiliilor Locale in ve<strong>de</strong>rea punerii in valoare a obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu aflate in administrarea autoritatilor publice locale <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
sub coordonarea <strong>Consiliul</strong>ui Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong><br />
Avantaje:<br />
Consiliile locale <strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean<br />
<strong>Arges</strong><br />
Obiecte <strong>de</strong> patrimoniu pe<br />
raza UTA aflate in<br />
administrarea CL<br />
Actiunea institutiilor<br />
nationale
- coordonarea strategica si eficienta a tuturor eforturilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare la nivel ju<strong>de</strong>tean;<br />
utilizarea eficienta a resurselor financiare;<br />
- coordonarea investitii in infarstructura mai ales in cea aferenta asigurarii<br />
accesibilitatii;<br />
- realizarea prioritatilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare in domeniul cultural- istoric;<br />
- posibilitatea <strong>de</strong> creare <strong>de</strong> trasee turistice pentru promovarea obiectivelor <strong>de</strong><br />
patriomoniu;<br />
- asigurarea unei protectii integrate a mediului, avand in ve<strong>de</strong>re ca acest domeniu este<br />
gestionat la nivel ju<strong>de</strong>tean, prin institutiile <strong>de</strong> resort;<br />
- fondurile europene disponibile pentru consiliul ju<strong>de</strong>tean sunt mult mai mari;<br />
- existenta capacitatii institutionale la nivelul consiliului ju<strong>de</strong>tean pentru coordonarea<br />
proiectelor in acest domeniu si pentru atragerea <strong>de</strong> fonduri;<br />
- posibilitatea promovarii unor proiecte inter-ju<strong>de</strong>tene sau <strong>de</strong> nivel national sau<br />
international.<br />
Dezavantaje:<br />
- unele zone se pot consi<strong>de</strong>ra <strong>de</strong>zavantajate <strong>din</strong> perspectiva punerii in valoare a<br />
obiectivelor <strong>de</strong> patrimoniu cultural si istoric, in <strong>de</strong>trimentul altora, in cazul in care<br />
<strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean prioritizeaza investitiile;<br />
- alesii locali sunt cel mai aproape <strong>de</strong> cetateni si ei pot sesiza importanta obiectivelor <strong>de</strong><br />
patriomoniu in viata comunitatii – valoarea simbolica la nivelul comunitatii;<br />
- directionarea poriectelro <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare in zonele care au potential turistic si <strong>de</strong>ci pot<br />
pune in valoare obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu, poate duce la cresterea diferentelor socioeconomice<br />
in ju<strong>de</strong>t, intre comune;<br />
<strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong><br />
<strong>Consiliul</strong> Local <strong>Consiliul</strong> Local<br />
Obiective <strong>de</strong> patrimoniu<br />
<strong>din</strong> ju<strong>de</strong>t aflate in<br />
administrarea CL<br />
coordonator<br />
Obiective <strong>de</strong> patrimoniu<br />
<strong>din</strong> ju<strong>de</strong>t aflate in<br />
administrarea Cj<br />
3. <strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong> selecteaza si prioritizeaza obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu cultural<br />
si istoric si aloca fonduri pentru conservarea, mo<strong>de</strong>rnizarea, restaurarea lor. Proiectele
vor fi realizate pe baza parteneriatului Consiliu Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong> si Consiliile Locale<br />
implicate. Consiliile locale intervin in masura posibilitatilor lor financiare in<br />
imbunatatirea sau mentinerea starii monumentelor istorice sau culturale.<br />
Avantaje<br />
- <strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean are capacitate <strong>de</strong> sustinere a proiectelro <strong>de</strong> investitii in asigurarea<br />
accesibilitatii si a accesului la utilitati;<br />
- <strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean poate genera trasee specifice punerii in valoare a obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu istoric si cultural;<br />
- atragerea <strong>de</strong> venituri <strong>din</strong> turismul istoric si cultural poate conduce la posibilitatea <strong>de</strong><br />
finantare a unor noi proiecte <strong>de</strong> punere in valoare a obiectivelro <strong>de</strong> patrimoniu;<br />
- asigurarea unei protectii integrate a mediului, avand in ve<strong>de</strong>re ca acest domeniu este<br />
gestionat la nivel ju<strong>de</strong>tean, prin institutiile <strong>de</strong> resort;<br />
- fondurile europene disponibile pentru consiliul ju<strong>de</strong>tean sunt mult mai mari;<br />
- existenta capacitatii institutionale la nivelul consiliului ju<strong>de</strong>tean pentru coordonarea<br />
proiectelor in acest domeniu si pentru atragerea <strong>de</strong> fonduri;<br />
- posibilitatea promovarii unor proiecte inter-ju<strong>de</strong>tene sau <strong>de</strong> nivel national sau<br />
international.<br />
Dezavantaje<br />
- consiliile locale fara fonduri suficiente nu vor avea ca prioritate mo<strong>de</strong>rnizarea,<br />
restaurarea sau conservarea obiectivelor <strong>de</strong> patrimoniu, ceea ce va duce la cresterea<br />
riscului <strong>de</strong> <strong>de</strong>teriorare sau distrugere totala a lor;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea anumitor zone ale ju<strong>de</strong>tului va duce la adancirea diferentelor socioeconomice;<br />
<strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong><br />
<strong>Consiliul</strong> local <strong>Consiliul</strong> local <strong>Consiliul</strong> local<br />
Obiective <strong>de</strong> patrimoniu<br />
cultural-istoric <strong>de</strong><br />
interes local<br />
partener<br />
Obiective <strong>de</strong> patrimoniu<br />
cultural-istoric <strong>de</strong><br />
interes ju<strong>de</strong>tean<br />
Obiective <strong>de</strong> patrimoniu<br />
cultural-istoric <strong>de</strong><br />
interes local<br />
Pe baza analizei datelor prezentate in acest studiu, expertii companiei au concluzionat ca cea<br />
mai potrivita varianta <strong>de</strong> interventie la nivel institutional este varianta nr. 3.
<strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong> selecteaza si prioritizeaza obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu cultural si<br />
istoric si aloca fonduri pentru conservarea, mo<strong>de</strong>rnizarea, restaurarea lor. Proiectele vor fi<br />
realizate pe baza parteneriatului Consiliu Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong> si Consiliile Locale implicate.<br />
Consiliile locale intervin in masura posibilitatilor lor financiare in imbunatatirea sau<br />
mentinerea starii monumentelor istorice sau culturale.<br />
Mai <strong>de</strong>parte, vor fi prezentate propuneri <strong>de</strong> punere in valoare a obiectivelor <strong>de</strong> patrimoniu<br />
cultural si istoric.<br />
Propuneri <strong>de</strong> punere in valoare a monumentelor istorice aflate in patrimoniu cultural al<br />
ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong>; acestea vor contine obiective generale si specifice, axe prioritare si domenii<br />
majore <strong>de</strong> interventie.<br />
5. Intocmirea unei propuneri schematice <strong>de</strong> plan <strong>de</strong> actiune<br />
Obiectivul general urmarit este Dezvoltarea turistica durabila, cresterea competitivitatii si<br />
atractivitatii turistice a ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong> prin valorificarea patrimoniului natural si antropic,<br />
cu accent pe obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu cultural si istoric, si cresterea calitatii produselor si<br />
serviciilor turistice.<br />
Obiectivele specifice sunt obiectivele generale ale propunerilro prezentate in tabelul <strong>de</strong><br />
mai jos.<br />
Propunere <strong>de</strong><br />
punere in<br />
valoare<br />
Obiectiv general Obiective<br />
specifice<br />
Axe<br />
prioritare<br />
Domenii<br />
majore <strong>de</strong><br />
interventie<br />
Punerea in valoare direct ca produs specific, in patrimoniul national si european –<br />
valorificare istorica si culturala in scop civic-educativ<br />
Programul<br />
ju<strong>de</strong>tean<br />
„<strong>Arges</strong>ul<br />
istoric‖<br />
- cresterea gradului <strong>de</strong><br />
constientizare a<br />
importantei istorice a<br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong> pentru<br />
cetatenii <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>t si<br />
<strong>din</strong> tara<br />
- pastrarea si<br />
promovarea<br />
patrimoniului<br />
istoric si<br />
cultural <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
popularizand<br />
importanta sa<br />
in istoria<br />
poporului<br />
roman si a<br />
comunitatii<br />
locale;<br />
1. Stabilirea<br />
unor planuri<br />
<strong>de</strong> protejare si<br />
mentinere a<br />
starii <strong>de</strong><br />
conservare a<br />
monumentelor<br />
istorice,<br />
precum si<br />
imbunatatirea<br />
starii lor.<br />
2. Cunoasterea<br />
DMI 1. Lucrari<br />
<strong>de</strong> protejare,<br />
mentinere,<br />
conservare si<br />
reabilitare a<br />
monunentelor<br />
istorice <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>.<br />
DMI 2.<br />
Abordare<br />
interdisciplinar<br />
a in prezentarea
Propunere <strong>de</strong><br />
punere in<br />
valoare<br />
Programul<br />
„Un<br />
monument – o<br />
carte – un<br />
CD‖<br />
Obiectiv general Obiective<br />
specifice<br />
- asigurarea pastrarii in<br />
memoria colectiva a<br />
monumentelor istorice<br />
<strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
- cresterea<br />
gradului <strong>de</strong><br />
constientizare a<br />
importantei<br />
mentinerii,<br />
conservarii si<br />
restaurarii<br />
monumentelor<br />
istorice <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>t, in special<br />
pentru tineri;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
sentimentului<br />
<strong>de</strong> apartenenta<br />
la comunitate<br />
prin sustinerea<br />
valorilor<br />
istorice si<br />
promovarea<br />
voluntariatului<br />
in domeniul<br />
istoric si<br />
cultural;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
unui program<br />
editorial pentru<br />
prezentarea<br />
monumentelor<br />
in brosuri;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
unui plan <strong>de</strong><br />
prezentare a<br />
fiecarui<br />
monument pe<br />
suport CD;<br />
- crearea<br />
conditiilor<br />
pentru<br />
asigurarea<br />
utilizarii<br />
materialelor in<br />
procesul<br />
educativ<br />
Axe<br />
prioritare<br />
istoriei locale<br />
si a<br />
importantei<br />
nationale a<br />
monumentelor<br />
istorice <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>.<br />
3. Dezvoltarea<br />
voluntariatului<br />
si a CSR.<br />
1. Selectarea<br />
si <strong>de</strong>scrierea<br />
monumentelor<br />
.<br />
2. Dezvoltarea<br />
conceptului <strong>de</strong><br />
prezentare<br />
usor accesibil<br />
si utilizabil.<br />
3. Plan <strong>de</strong><br />
utilizare a<br />
brosurilor si<br />
CD-urilor ca<br />
materiale<br />
didactice in<br />
scolile <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>t, in<br />
cadrul orelor<br />
<strong>de</strong> istorie sau<br />
educatie<br />
civica.<br />
Domenii<br />
majore <strong>de</strong><br />
interventie<br />
monumentelor<br />
istorice cu<br />
accent pe rolul<br />
lor in educatie,<br />
inclusiv in<br />
versiune<br />
electrinica –<br />
<strong>Arges</strong>ul Istoric<br />
Virtual.<br />
DMI 3.<br />
Incurajarea<br />
voluntariatului<br />
si a CSR in<br />
sectorul privat<br />
prin masuri<br />
specifice.<br />
1. Realizare si<br />
editare <strong>de</strong> carte<br />
(brosuri)<br />
2. Realizare si<br />
editare CD.<br />
3. Educatie<br />
civica in<br />
comunitatea<br />
locala.<br />
Programul - cresterea importantei - <strong>de</strong>zvoltarea 1. Organizare DMI 1.
Propunere <strong>de</strong><br />
punere in<br />
valoare<br />
„Rolul<br />
patrimoniului<br />
istoric si<br />
cultural in<br />
educatie la<br />
nivelul<br />
comunitatilor<br />
locale‖ – serie<br />
<strong>de</strong> evenimente<br />
coordonata <strong>de</strong><br />
<strong>Consiliul</strong><br />
Ju<strong>de</strong>tean<br />
<strong>Arges</strong><br />
Program <strong>de</strong><br />
incurajare a<br />
implicarii<br />
companiilor<br />
private mari<br />
in restaurarea,<br />
conservarea si<br />
protejarea<br />
obiectivelor<br />
<strong>de</strong> patrimoniu<br />
cultural si<br />
istoric <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Obiectiv general Obiective<br />
specifice<br />
acordate in procesul<br />
educational<br />
resurselor/patrimoniulu<br />
i istoric si cultural local<br />
- cresterea<br />
responsabilitatii sociale<br />
a companiilor in<br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
sentimentului<br />
<strong>de</strong> apartenenta<br />
la comunitate<br />
prin<br />
cunoasterea<br />
trecutului<br />
istoric si<br />
cultural prin<br />
educatie;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
unei curricule<br />
scolare pentru<br />
invatamantul<br />
primar,<br />
gimnazial si<br />
liceal;<br />
- cresterea<br />
gradului <strong>de</strong><br />
implicare a<br />
stu<strong>de</strong>ntilor in<br />
activitati<br />
corelate cu<br />
pastrarea si<br />
promovarea<br />
patrimoniului<br />
istoric si<br />
cultural.<br />
- i<strong>de</strong>ntificarea<br />
companiilor<br />
private care au<br />
initiative <strong>de</strong><br />
CSR<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
unor planuri<br />
integrate <strong>de</strong><br />
corelare a<br />
nevoilor<br />
culturale ale<br />
comunitatilor<br />
locale si<br />
initiativele <strong>de</strong><br />
CSR ale<br />
companiilor<br />
Axe<br />
prioritare<br />
<strong>de</strong> evenimente<br />
– seminarii,<br />
mese rotun<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>zbateri<br />
publice cu<br />
cetateni si<br />
actori<br />
institutionali<br />
interesati;<br />
2. Dezvoltarea<br />
instrumentelor<br />
educationale<br />
prin<br />
parteneriat cu<br />
Inspectoratul<br />
Scolar<br />
Ju<strong>de</strong>tean si<br />
Unitatile <strong>de</strong><br />
Invatamant<br />
<strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong><br />
3. Actiuni<br />
pentru<br />
implicarea<br />
stu<strong>de</strong>ntilor in<br />
pastrarea si<br />
promovarea<br />
patrimoniului<br />
istoric si<br />
cultural.<br />
1. CSR si<br />
companiile<br />
private <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
2.Corelarea<br />
nevoilor<br />
comunitatii cu<br />
implicarea<br />
sociala a<br />
companiilor<br />
3.<br />
„Adoptarea‖<br />
monumentelor<br />
istorice<br />
Domenii<br />
majore <strong>de</strong><br />
interventie<br />
Seminarii,<br />
mese rotun<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>zbateri<br />
publice cu<br />
cetateni si<br />
actori<br />
institutionali<br />
interesati in<br />
cresterea<br />
rolului pe care<br />
patrimoniul il<br />
poate avea in<br />
<strong>de</strong>zvoltarea<br />
spiritului civic.<br />
DMI 2. Creare<br />
<strong>de</strong> curricule<br />
scolare si<br />
suport <strong>de</strong> curs<br />
pentru materiile<br />
optionale ce pot<br />
trata un astfel<br />
<strong>de</strong> subiect;<br />
DMI 3. Tabere<br />
si actiuni<br />
pentru stu<strong>de</strong>nti<br />
cu scopul<br />
pastrarii si<br />
promovarii<br />
patrimoniului<br />
istoric si<br />
cultural.<br />
DMI 1. Dialog<br />
institutii<br />
publice –<br />
companii<br />
private cu teme<br />
referitoare la<br />
patrimoniu<br />
cultural si<br />
istoric<br />
DMI 2. –<br />
Planuri<br />
integrate <strong>de</strong><br />
actiune<br />
culturaleconomic<br />
la
Propunere <strong>de</strong><br />
punere in<br />
valoare<br />
Obiectiv general Obiective<br />
specifice<br />
- elaborarea<br />
unui sistem<br />
local <strong>de</strong><br />
premiere –<br />
acordare <strong>de</strong><br />
distinctie catre<br />
companiile<br />
private ce se<br />
implica in<br />
proiecte<br />
privind<br />
patrimoniul<br />
cultural-istoric<br />
<strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong><br />
Axe<br />
prioritare<br />
importante <strong>de</strong><br />
catre o<br />
companie<br />
Domenii<br />
majore <strong>de</strong><br />
interventie<br />
nivelul ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong><br />
DMI 3.<br />
Evaluare si<br />
incurajare a<br />
CSR in ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong><br />
Punerea in valoare ca produs turistic si <strong>de</strong>zvoltarea turism istoric -cultural si<br />
inclu<strong>de</strong>rea in pachete <strong>de</strong> mai multe categorii <strong>de</strong> produse turistice PRIN:<br />
Nota<br />
- anexa 1 cuprin<strong>de</strong> Legislaţia cu privire la organizarea activităţii turistice, promovarea turistică,<br />
activitatea agenţiilor <strong>de</strong> turism, activitatea ghizilor, structurile <strong>de</strong> primire, atestarea unor localităţi<br />
turistice<br />
- anexa 2 cuprin<strong>de</strong> elemente <strong>de</strong> marketing ce pot fi utilizate in acest scop<br />
Crearea,<br />
promovarea si<br />
inclu<strong>de</strong>rea in<br />
pachetele<br />
turistice a<br />
„Circuitelor<br />
istorice in<br />
<strong>Arges</strong>‖<br />
Crearea<br />
Programului<br />
- cresterea importantei<br />
patrimoniului istoric si<br />
cultural in economia<br />
produselor turistice <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>;<br />
- reabilitatea si<br />
<strong>de</strong>zvoltarea unor zone<br />
- crearea<br />
circuitelor<br />
istorice in<br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
traseelor<br />
turistice<br />
aferente<br />
circuitelor<br />
monumentelor<br />
istorice si<br />
culturale;<br />
- inclu<strong>de</strong>rea<br />
circuitelor<br />
istorice in<br />
pachetele <strong>de</strong><br />
produse<br />
turistice;<br />
- diversificarea<br />
produselor<br />
1. Circuite<br />
istorice –<br />
i<strong>de</strong>ntificare,<br />
evaluare,<br />
promovare<br />
2. Planuri <strong>de</strong><br />
actiune pentru<br />
corelarea<br />
circuitelor<br />
istorice cu cele<br />
turistice<br />
3. Dezvoltarea<br />
infrastructurii<br />
(acolo un<strong>de</strong><br />
este necesar)<br />
pentru<br />
valorificarea<br />
la maximum a<br />
circuitelor<br />
istorice<br />
1. Asistenta<br />
pentru crearea<br />
DMI 1.<br />
Monumente<br />
istorice si<br />
obiectiev <strong>de</strong><br />
patrimoniu –<br />
circuite istorice<br />
DMI 2<br />
Corelarea<br />
ofertei turistice<br />
cu circuitele<br />
istorice<br />
DMI 3 Investii<br />
in infrastructura<br />
– proiecte mici<br />
DMI 1.<br />
Parteneriate
Propunere <strong>de</strong><br />
punere in<br />
valoare<br />
„Monument<br />
istoric<br />
reprezentativ‖<br />
(ex Cetatea<br />
Poienari –<br />
<strong>de</strong>talii in<br />
Planul <strong>de</strong><br />
Actiuni)<br />
Dezvoltarea si<br />
implementare<br />
a unui sistem<br />
unitar <strong>de</strong><br />
marcare a<br />
atractiilor<br />
turistice in<br />
ju<strong>de</strong>t, inclusiv<br />
a obiectivelor<br />
<strong>de</strong> patrimoniu<br />
(panouri, harti<br />
turistice pe<br />
drumurile<br />
nationale si<br />
ju<strong>de</strong>tene,<br />
aeroporturi)<br />
Obiectiv general Obiective<br />
specifice<br />
turistice create in jurul<br />
unui obiective <strong>de</strong><br />
patrimoniu istoric sau<br />
cultural<br />
- cresterea gradului <strong>de</strong><br />
accesibilitate la<br />
obiectivele <strong>de</strong><br />
patrimoniu istoric si<br />
cultural prin<br />
semnalarea prezentei<br />
acestora <strong>de</strong>-a lungul<br />
infrastructurii rutiere<br />
turistice si<br />
combinarea lor<br />
pentru<br />
satisfacerea<br />
solicitarilor<br />
turistilor;<br />
- reabilitarea,<br />
restaurarea si<br />
punerea in<br />
valoare a<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu<br />
reprezentantive<br />
;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
serviciilor<br />
specifice<br />
punerii in<br />
valoare<br />
patrimoniului<br />
istoric si<br />
cultural<br />
- cresterea<br />
gradului <strong>de</strong><br />
notorietate a<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu<br />
cultural si<br />
istoric;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
infrastructurii<br />
necesare pentru<br />
asigurarea <strong>de</strong><br />
servicii<br />
turistice <strong>de</strong><br />
calitate;<br />
- cresterea<br />
posibilitatilor<br />
<strong>de</strong> promovare<br />
eficienta a<br />
patrimoniului<br />
istoric si<br />
cultural<br />
Axe<br />
prioritare<br />
<strong>de</strong> produse<br />
turistice<br />
combinate;<br />
2. Investii in<br />
reabilitarea,<br />
mo<strong>de</strong>rnizarea<br />
si restaurarea<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu<br />
3. Investii<br />
pentru<br />
imbunatatirea<br />
calitatii<br />
serviciilor<br />
turistice in<br />
zonele create<br />
1. Investitii<br />
pentru<br />
realizarea<br />
sistemului<br />
unitar <strong>de</strong><br />
marcaje –<br />
panouri, harti<br />
etc<br />
2. Promovarea<br />
traseelor<br />
turistice<br />
ju<strong>de</strong>tene si<br />
interju<strong>de</strong>tene,<br />
incluzand<br />
circuitele<br />
istorice<br />
3. Dezvoltarea<br />
<strong>de</strong> programe<br />
specifice<br />
pentru<br />
popularizarea<br />
marcajelor<br />
Domenii<br />
majore <strong>de</strong><br />
interventie<br />
pentru produse<br />
turistice<br />
combinate<br />
DMI 2. Investii<br />
in lucrari<br />
DMI 3.<br />
Investitii in<br />
servicii<br />
DMI 1.<br />
Investitii in<br />
realizarea<br />
sistemului <strong>de</strong><br />
marcaje<br />
DMI 2.<br />
Dezvoltarea<br />
traseelor<br />
ju<strong>de</strong>tene si<br />
interju<strong>de</strong>tene si<br />
marcarea<br />
acestora<br />
corespunzator<br />
DMI 3.<br />
Promovare si<br />
popularizare
Propunere <strong>de</strong><br />
punere in<br />
valoare<br />
Dezvoltarea<br />
<strong>de</strong> carduri<br />
turistice care<br />
sa permita<br />
vizitarea<br />
atractiilor<br />
turistice<br />
aferente<br />
circuitelor la<br />
preturi<br />
promotionale<br />
Organizarea<br />
<strong>de</strong> expozitii<br />
muzeale si<br />
manifestari<br />
culturale,<br />
Obiectiv general Obiective<br />
specifice<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea unei<br />
oferte turistice<br />
complexe si<br />
prezentarea<br />
patrimoniului <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>,<br />
asigurand cresterea<br />
numarului <strong>de</strong> vizitatori<br />
ai obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu cultural si<br />
istoric<br />
- cresterea contributiei<br />
turismului cultural si<br />
istoric la <strong>de</strong>zvoltarea<br />
turismului in general<br />
in ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
- promovarea<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu<br />
istoric si<br />
cultural<br />
asigurand<br />
<strong>de</strong>zvoltarea<br />
sentimentului<br />
<strong>de</strong> apreciere a<br />
trecutului<br />
istoric si a<br />
i<strong>de</strong>ntitatii<br />
culturale;<br />
- cresterea<br />
duratei <strong>de</strong><br />
se<strong>de</strong>re a<br />
turistilor in<br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
prin oferirea<br />
unor servicii<br />
diversificate;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea<br />
<strong>de</strong> servicii<br />
conexe<br />
promovarii<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu<br />
istoric si<br />
cultural care sa<br />
genereze<br />
atragerea <strong>de</strong><br />
venituri pentru<br />
furnizorii <strong>de</strong><br />
servicii, <strong>de</strong>ci<br />
implicit<br />
<strong>de</strong>zvoltarea<br />
locala<br />
- cresterea<br />
notoritatii<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu<br />
istoric si<br />
Axe<br />
prioritare<br />
(insemnele<br />
pentru muzee,<br />
monument<br />
istoric)<br />
1. Parteneriate<br />
pentru<br />
<strong>de</strong>zvoltarea<br />
pachetelor <strong>de</strong><br />
servicii care sa<br />
permita<br />
utilizarea<br />
cardurilor<br />
2. Investii<br />
pentru<br />
asigurarea<br />
furnizarii <strong>de</strong><br />
servicii<br />
conexe in<br />
locurile<br />
promovate<br />
prin carduri<br />
turistice<br />
3. Concept <strong>de</strong><br />
asigurare a<br />
promovarii<br />
tipurilor <strong>de</strong><br />
turism in lant,<br />
succesiv prin<br />
acumulare <strong>de</strong><br />
<strong>punct</strong>e<br />
1. Organizare<br />
expozitii<br />
muzeale<br />
2. Organizare<br />
manifestari<br />
Domenii<br />
majore <strong>de</strong><br />
interventie<br />
DMI 1. Sistem<br />
<strong>de</strong> carduri<br />
turistice in<br />
<strong>Arges</strong><br />
DMI 2.<br />
Investitii mici<br />
in zonele care<br />
necesita<br />
imbunatatire<br />
DMI 3<br />
Parteneriate<br />
locale pentru<br />
mentinerea<br />
unui turist in<br />
<strong>Arges</strong> in cat<br />
mai multe<br />
tipuri <strong>de</strong> turism<br />
DMI 1.<br />
Promovare si<br />
publicitate a<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniul
Propunere <strong>de</strong><br />
punere in<br />
valoare<br />
Obiectiv general Obiective<br />
specifice<br />
festivaluri cultural <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>;<br />
- pastrarea<br />
traditiilor si<br />
cultivarea<br />
sentimentelor<br />
<strong>de</strong> apartenenta<br />
la comunitate;<br />
- diversificarea<br />
ofertei turistice<br />
in ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong><br />
Realizarea <strong>de</strong><br />
materiale <strong>de</strong><br />
promovare a<br />
obiectivelor/<br />
circuitelor<br />
turistice<br />
(brosuri,<br />
ghiduri<br />
turistice,<br />
pliante, CDuri<br />
prezentare,<br />
bannere, harti<br />
turistice etc)<br />
si sprijinirea<br />
<strong>de</strong>rularii <strong>de</strong><br />
actiuni si<br />
campanii <strong>de</strong><br />
promovare<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea brandului<br />
turistic Valea<br />
<strong>Arges</strong>ului si cresterea<br />
notorietatii<br />
potentialului turistic al<br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
- popularizarea<br />
ofertelor<br />
turistice<br />
argesene;<br />
- atragerea unui<br />
numar cat mai<br />
mare <strong>de</strong> turisti<br />
- cresterea<br />
gradului <strong>de</strong><br />
constientizare a<br />
rolului istoric si<br />
cultural pe care<br />
il are ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong><br />
Axe<br />
prioritare<br />
culturale –<br />
simpozione,<br />
mese rotun<strong>de</strong><br />
3. Festivaluri<br />
– cum ar fi<br />
Festivalul<br />
medieval la<br />
<strong>Arges</strong><br />
1. Crearea<br />
brandului<br />
turistic Valea<br />
<strong>Arges</strong>ului<br />
2. Realizarea<br />
<strong>de</strong> materiale<br />
<strong>de</strong> promovare<br />
3. Promovarea<br />
virtula –<br />
concept<br />
integrat –<br />
muzeu virtua,<br />
circuit turistic<br />
virtual etc<br />
Domenii<br />
majore <strong>de</strong><br />
interventie<br />
cultural si<br />
istoric <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul Aregs<br />
DMI 2.<br />
Promovarea<br />
traditiilor<br />
DMI 3.<br />
Incurajarea<br />
participarii<br />
tinerilor <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>t la<br />
evenimente<br />
culturale<br />
DMI 1. Crearea<br />
brandului<br />
turistic Valea<br />
<strong>Arges</strong>ului<br />
DMI 2.<br />
Promovare<br />
strategica si<br />
popularizare<br />
DMI 3.<br />
Campanii<br />
regionale si<br />
nationale <strong>de</strong><br />
promovare a<br />
potentialului<br />
tustic, cu accent<br />
pe turismul<br />
cultural si<br />
istoric <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Abordarea propunerilor <strong>de</strong> punere in valoare a obiectivelor <strong>de</strong> patrimoniu<br />
Pe baza analizei datelor prezentate in acest studiu, expertii companiei au concluzionat ca cea<br />
mai potrivita varianta <strong>de</strong> interventie la nivel institutional este varianta nr. 3.<br />
<strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong> selecteaza si prioritizeaza obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu cultural si<br />
istoric si aloca fonduri pentru conservarea, mo<strong>de</strong>rnizarea, restaurarea lor. Proiectele vor fi<br />
realizate pe baza parteneriatului Consiliu Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong> si Consiliile Locale implicate.
Consiliile locale intervin in masura posibilitatilor lor financiare in imbunatatirea sau<br />
mentinerea starii monumentelor istorice sau culturale.<br />
Obiectivul general urmarit este Dezvoltarea turistica durabila, cresterea competitivitatii si<br />
atractivitatii turistice a ju<strong>de</strong>tului <strong>Arges</strong> prin valorificarea patrimoniului natural si antropic,<br />
cu accent pe obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu cultural si istoric, si cresterea calitatii produselor si<br />
serviciilor turistice.<br />
Obiectivele specifice sunt:<br />
- cresterea gradului <strong>de</strong> constientizare a importantei istorice a ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong> pentru<br />
cetatenii <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>t si <strong>din</strong> tara<br />
- cresterea importantei acordate in procesul educational resurselor/patrimoniului istoric<br />
si cultural local<br />
- cresterea responsabilitatii sociale a companiilor in ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>;<br />
- cresterea importantei patrimoniului istoric si cultural in economia produselor turistice<br />
<strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>;<br />
- reabilitatea si <strong>de</strong>zvoltarea unor zone turistice create in jurul unui obiective <strong>de</strong><br />
patrimoniu istoric sau cultural;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea unei oferte turistice complexe si prezentarea patrimoniului <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul<br />
<strong>Arges</strong>, asigurand cresterea numarului <strong>de</strong> vizitatori ai obiectivelor <strong>de</strong> patrimoniu<br />
cultural si istoric;<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea brandului turistic Valea <strong>Arges</strong>ului si cresterea notorietatii potentialului<br />
turistic al ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Varianta propusa pentru realizarea obiectivelor mentionate mai sus presupune<br />
urmatorii trei pasi:
<strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean<br />
<strong>Arges</strong><br />
Consiliile Locale<br />
<strong>Consiliul</strong> Ju<strong>de</strong>tean<br />
<strong>Arges</strong> in parteneriat cu<br />
Consiile Locale<br />
corespon<strong>de</strong>nte<br />
obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu prioritare<br />
Abordarea in cadrul propunerilor <strong>de</strong> punere in valoare a patrimoniului istoric si cultural <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong> este propusa avand in ve<strong>de</strong>re urmatoarele criterii:<br />
A. referitoare la obiectivele <strong>de</strong> patrimoniu<br />
- stadiul monumentului<br />
- proprietatea<br />
- notorietatea<br />
B. referitoare la stabilirea zonelor cu potential turistic<br />
- gradul <strong>de</strong> accesibilitate<br />
- accesul la utilitati<br />
- capacitate <strong>de</strong> cazare – evolutia estimata<br />
- trasee i<strong>de</strong>ale<br />
- cadrul natural si atractiile zonei<br />
- notorietate/promovare/existenta brandurilor<br />
- alti indicatori<br />
Analizeaza obiectivele <strong>de</strong><br />
patrimoniu si propune o<br />
serie <strong>de</strong> prioritati<br />
Consultare cu<br />
actorii implicati in<br />
domeniiile cultural, istoric si<br />
turistic<br />
Prioritatile si planul <strong>de</strong><br />
actiune
PLAN DE ACTIUNE<br />
propunere schematica<br />
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Programul ju<strong>de</strong>tean „<strong>Arges</strong>ul istoric‖ Studii privind patrimoniul cultural<br />
(material si imaterial) <strong>din</strong> spatiul<br />
rural cu posibilitatea <strong>de</strong><br />
valorificare a acestora si punerea<br />
acestora la dispozitia comunitatii;<br />
Restaurarea şi valorificarea<br />
durabilă a patrimoniului istoric al<br />
<strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>, prin:<br />
Restaurarea, consolidarea,<br />
protecţia şi conservarea<br />
clădirilor <strong>de</strong> patrimoniu;<br />
Restaurarea, protecţia,<br />
conservarea şi realizarea<br />
picturilor interioare, frescelor,<br />
picturilor murale exterioare;<br />
Restaurarea şi remo<strong>de</strong>larea<br />
plasticii faţa<strong>de</strong>lor;<br />
Lucrări şi dotări pentru<br />
asigurarea iluminatului interior<br />
şi exterior, a iluminatului <strong>de</strong><br />
siguranţă, precum şi a celui<br />
<strong>de</strong>corativ;<br />
Amenajări peisagistice pentru<br />
evi<strong>de</strong>nţierea obiectivului<br />
Fondul European pentru Agricultura si<br />
Dezvoltare Rurala (FEADR), Domeniul <strong>de</strong><br />
interventie 3.2.2. Renovarea, <strong>de</strong>zvoltarea satelor,<br />
imbunatatirea serviciilor <strong>de</strong> baza pentru<br />
economia si populatia rurala si punerea in<br />
valoare a mostenirii rurale<br />
Programul Operaţional Regional, Axa<br />
prioritară 5 – Dezvoltarea durabilă şi<br />
promovarea turismului, Domeniul major <strong>de</strong><br />
intervenţie 5.1 – Restaurarea şi valorificarea<br />
durabilă a patrimoniului cultural, precum şi<br />
crearea/ mo<strong>de</strong>rnizarea infrastructurilor conexe
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
turistic <strong>de</strong> patrimoniu<br />
reabilitat;<br />
Mo<strong>de</strong>rnizarea utilităţilor<br />
aferente obiectivului <strong>de</strong><br />
patrimoniu (energie electrică,<br />
alimentare cu apă, canalizare);<br />
Amenajarea zonelor <strong>de</strong><br />
protecţie prin <strong>de</strong>limitarea şi<br />
împrejmuirea obiectivelor <strong>de</strong><br />
patrimoniu;<br />
Dotări interioare (instalaţii,<br />
echipamente şi dotări pentru<br />
asigurarea condiţiilor <strong>de</strong><br />
climatizare, siguranţă la foc,<br />
antiefracţie);<br />
Programul „Un monument – o carte –<br />
un CD‖<br />
Stabilirea zonelor sau siturilor cu<br />
valoare istorica si culturală care<br />
necesită tratament prioritar.<br />
Organizarea unor activitati <strong>de</strong><br />
revizuire a tuturor monumentelor<br />
istorice la un interval stabilit <strong>de</strong><br />
timp.<br />
Selectarea monumentelor<br />
reprezentative <strong>din</strong> Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong>.<br />
Elaborarea unor materiale<br />
documentare, pe suport <strong>de</strong> hartie si<br />
in format electronic, prezentand<br />
importanta si trecutul istoric al<br />
monumentelor selectionate.
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Distribuire materialelor editate in<br />
unitatile <strong>de</strong> invatamant si<br />
prezentarea lor in cadrul<br />
Programul „Rolul patrimoniului istoric<br />
si cultural in educatie la nivelul<br />
comunitatilor locale‖ – serie <strong>de</strong><br />
evenimente coordonata <strong>de</strong> <strong>Consiliul</strong><br />
Ju<strong>de</strong>tean <strong>Arges</strong><br />
Program <strong>de</strong> incurajare a implicarii<br />
companiilor private mari in<br />
programelor scolare.<br />
Publicarea constanta a cercetarilor<br />
stiintifice cu privire la<br />
problematicile patrimoniului<br />
cultural.<br />
Organizare excursii, in zone cu<br />
intensa concentrare <strong>de</strong> monumente<br />
istorice, pentru elevii <strong>din</strong><br />
invatamantul primar, gimnazial si<br />
liceal.<br />
Protejarea patrimoniului cultural<br />
prin crearea unei capacităţi<br />
durabile la nivelul resurselor<br />
umane în interiorul instituţiilor<br />
publice <strong>din</strong> domeniu.<br />
Organizarea unor evenimente<br />
<strong>de</strong>dicate monumentelor istorice.<br />
Organizarea unor sesiuni <strong>de</strong><br />
informare culturala privind<br />
existenta si importanta<br />
monumentelor istorice.<br />
Implicarea activa a elevilor si<br />
stu<strong>de</strong>ntilor in activitati <strong>de</strong><br />
conservare si promovare a<br />
patrimoniului istoric.<br />
I<strong>de</strong>ntificarea marilor companiilor<br />
private si stabilirea zonelor <strong>de</strong>
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
restaurarea, conservarea si protejarea<br />
obiectivelor <strong>de</strong> patrimoniu cultural si<br />
istoric <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Crearea, promovarea si inclu<strong>de</strong>rea in<br />
pachetele turistice a „Circuitelor<br />
istorice in <strong>Arges</strong>‖<br />
interventie asupra monumentelor<br />
istorice.<br />
Organizarea unor programe <strong>de</strong><br />
responsabilizare sociala a<br />
companiilor private prin<br />
contributia financiara in activitatile<br />
<strong>de</strong> restaurare a monumentelor<br />
istorice <strong>din</strong> zonele in care acestea<br />
isi <strong>de</strong>sfasoara activitatea.<br />
Asocierea activitatilor <strong>de</strong><br />
reabilitare cu numele companiilor.<br />
Crearea circuitelor istorice;<br />
Activitati <strong>de</strong> colaborare a<br />
institutiilor publice cu agentiile <strong>de</strong><br />
turism in ve<strong>de</strong>rea realizarii unor<br />
pachete turistice in Ju<strong>de</strong>tul <strong>Arges</strong><br />
Distribuirea materialelor <strong>de</strong><br />
promovare a ofertelor turistice<br />
Activitati <strong>de</strong> premiere, constand in<br />
oferirea excursiilor gratuite pentru<br />
elevii cu rezultate <strong>de</strong>osebite la<br />
invatatura<br />
Dezvoltarea infrastructurii in<br />
ve<strong>de</strong>rea valorificarii circuitelor<br />
turistice prin:<br />
Înfiintarea <strong>de</strong> drumuri<br />
noi,extin<strong>de</strong>rea si<br />
îmbunatatirea retelei <strong>de</strong><br />
drumuri <strong>de</strong> interes local.<br />
Prima înfiintare, extin<strong>de</strong>rea<br />
Fondul European pentru Agricultura si<br />
Dezvoltare Rurala (FEADR), Axa III –<br />
„Îmbunătăţirea calităţii vieţii în zonele rurale şi<br />
diversificarea economiei rurale‖, Masura 322 –<br />
Renovarea, <strong>de</strong>zvoltarea satelor, îmbunatatirea<br />
serviciilor <strong>de</strong> baza pentru economia si populatia<br />
rurala si punerea în valoare<br />
a mostenirii rurale
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Crearea Programului „Monument<br />
istoric reprezentativ‖<br />
si îmbunatatirea retelei<br />
publice <strong>de</strong> apa;<br />
Prima înfiintare, extin<strong>de</strong>rea<br />
si îmbunatatirea retelei<br />
publice <strong>de</strong> apa uzata;<br />
Prima înfiintare si<br />
extin<strong>de</strong>re a retelei publice<br />
<strong>de</strong> joasa tensiune si/sau a<br />
retelei publice <strong>de</strong> iluminat;<br />
Restaurarea, consolidarea,<br />
protectia si punerea in valoare a<br />
urmatoarelor monumente istorice:<br />
Cetati:<br />
Ansamblul Cetatii Poenari –<br />
comuna Arefu;<br />
Cetatea Oratea – comuna<br />
Dambovicioara;<br />
Rezervatii arheologice:<br />
Castrul roman Jidava – Municipiul<br />
Campulung;<br />
Biserici rupestre:<br />
Schitul Rupestru Sf. Apostoli –<br />
comuna Corbi;<br />
Fostul schit „Din Vii‖ – orasul<br />
Topoloveni;<br />
Schitul Ciocanu – comuna Bughea<br />
<strong>de</strong> Jos;<br />
Biserici:<br />
Programul Operational Regional, Axa<br />
prioritara 2 - Îmbunătăţirea infrastructurii <strong>de</strong><br />
transport regionale şi locale, Domeniul <strong>de</strong><br />
interventie 2.1 Reabilitarea şi mo<strong>de</strong>rnizarea<br />
reţelei <strong>de</strong> drumuri ju<strong>de</strong>ţene, străzi urbane –<br />
inclusiv construcţia/reabilitarea şoselelor <strong>de</strong><br />
centură<br />
Programul Operaţional Regional, Axa<br />
prioritară 5 – Dezvoltarea durabilă şi<br />
promovarea turismului, Domeniul major <strong>de</strong><br />
intervenţie 5.1 – Restaurarea şi valorificarea<br />
durabilă a patrimoniului cultural, precum şi<br />
crearea/ mo<strong>de</strong>rnizarea infrastructurilor<br />
conexe
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn "Naşterea<br />
Domnului‖ - Călugăriţa – comuna<br />
Leor<strong>de</strong>ni;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn "Sf. Ioan<br />
Botezătorul”- Comuna Valea<br />
Iasului;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn ― Adormirea<br />
Maicii Domnului‖ – comuna<br />
Bascov;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn ―Sfantul<br />
Gheorghe‖ – comuna Bascov;<br />
Biserica „Sf. Nicolae‖, „Inaltarea<br />
Domnului‖ – comuna Poienarii <strong>de</strong><br />
<strong>Arges</strong>;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn „Adormirea<br />
Maicii Domnului‖ – comuna<br />
Lunca Corbului;<br />
Biserica Nasterea Sfantul Ioan<br />
Botezatorul – comuna Albestii <strong>de</strong><br />
<strong>Arges</strong>;<br />
Biserica Adormirea Maicii<br />
Domnului – comuna Berevoiesti;<br />
Bisericii Sfantul Gheorghe –<br />
Olari-Municipiul Campulung;<br />
Biserica "Adormirea Maicii<br />
Domnului‖ – comuna Corbeni;<br />
Biserica "Buna Vestire‖ – comuna<br />
Cotmeana;<br />
Biserica "Cuvioasa Paraschiva‖ –<br />
comuna Leor<strong>de</strong>ni;
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Biserica "Sf. Nicolae‖, Cuvioasa<br />
Paraschiva‖ – comuna Merisani;<br />
Biserica Taierea Capului Sfantul<br />
Ioan Botezatorul – comuna<br />
Vla<strong>de</strong>sti;<br />
Biserica "Cuvioasa Paraschiva" –<br />
comuna Stolnici;<br />
Manastiri:<br />
Ansamblul Valea Mănăstirii -<br />
comuna Titesti;<br />
Manastirea Aninoasa – comuna<br />
Aninoasa;<br />
Manastirea Negru Voda –<br />
Municipiul Campulung;<br />
Mănăstirea Vieroşi – orasul<br />
Mioveni;<br />
Manastirea Glavacioc – comuna<br />
Stefan cel Mare;<br />
Schitul Golesti – comuna Schitul<br />
Golesti;<br />
Conace:<br />
Ansamblului conacului Lahovary<br />
– Gussi – comuna Leor<strong>de</strong>ni;<br />
Ansamblul conacului<br />
Alimănişteanu – comuna Valea<br />
Mare Pravat;<br />
Ansamblul conacului „Jean<br />
Vla<strong>de</strong>scu‖- comuna Hartiesti;<br />
Ansamblul Conacului Tabacovici<br />
– comuna Bu<strong>de</strong>asa;
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Ansamblului Conacului<br />
Budisteanu – comuna Bascov;<br />
Ansamblul Curtii boeresti a<br />
marelui logofăt Vlaicu – comuna<br />
Darmanesti;<br />
Ansamblului conacului Gheorghe<br />
Brătianu – comuna Ratesti;<br />
Ansamblul curţilor boiereşti <strong>de</strong> la<br />
Suslăneşti – comuna Mioarele;<br />
Ansamblului conacului Sturdza –<br />
comuna Slobozia;<br />
Ansamblul conacului Bălăceanu<br />
Stolnici – comuna Stolnici;<br />
Ansamblului conacului Teodor<br />
Brătianu – comuna Tigveni;<br />
Monumente:<br />
Monumentul comemorativ al<br />
Rascoalei <strong>din</strong> 1907 – comuna<br />
Berevoiesti;<br />
Podul lui Brâncoveanu – comuna<br />
Dambovicioara;<br />
Ateneul Popular – comuna<br />
Musatesti;<br />
Busturilor Golestilor – orasul<br />
Stefanesti;<br />
Case:<br />
Casa Iorgulescu – Comuna<br />
Mihaesti;<br />
Ansamblul casei Armand<br />
Calinescu;
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Ansamblul culei Sultanica –<br />
comuna Suici;<br />
Casa Lolica Antonescu – orasul<br />
Stefanesti;<br />
Casa Gheorghe Stephănescu –<br />
comuna Arefu;<br />
Ansamblului vilei Drăghiceanu –<br />
Municipiul Campulung;<br />
Casa memoriala "Ion Mihalache‖<br />
– comuna Dobresti;<br />
Casei memoriale Vladimir Streinu<br />
– comuna Teiu;<br />
Crearea, imbunatatirea si<br />
diversificarea infrastructurii si<br />
serviciilor turistice, prin:<br />
Constructia, extin<strong>de</strong>rea,<br />
mo<strong>de</strong>rnizarea si dotarea<br />
structurilor turistice: vile,<br />
bungalow-uri, cabane<br />
turistice, campinguri, sate <strong>de</strong><br />
vacanta, popasuri turistice,<br />
casute tip camping, pensiuni<br />
turistice si pensiuni<br />
agroturistice;<br />
Construirea, mo<strong>de</strong>rnizarea si<br />
dotarea centrelor locale <strong>de</strong><br />
informare în scopul<br />
promovarii, prezentarii si<br />
vizitarii turistice;<br />
Dezvoltarea <strong>de</strong> sisteme<br />
Fondul European pentru Agricultura si<br />
Dezvoltare Rurala (FEADR), Axa III –<br />
„Îmbunătăţirea calităţii vieţii în zonele rurale şi<br />
diversificarea economiei rurale‖, Măsura 313<br />
„Încurajarea activităţilor turistice ‖
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
electronice locale <strong>de</strong> rezervare<br />
pentru structurile <strong>de</strong> primire<br />
turistice <strong>din</strong> spatiul rural,<br />
conectate la sistemele<br />
regionale si nationale;<br />
Amenajarea <strong>de</strong> marcaje<br />
turistice, refugii turistice <strong>de</strong><br />
utilitate publica, etc;<br />
Dezvoltarea si implementarea unui<br />
sistem unitar <strong>de</strong> marcare a atractiilor<br />
turistice in ju<strong>de</strong>t, inclusiv a<br />
obiectivelor <strong>de</strong> patrimoniu (panouri,<br />
harti turistice pe drumurile nationale si<br />
ju<strong>de</strong>tene, aeroporturi)<br />
Amenajarea / marcarea <strong>de</strong> trasee<br />
turistice / itinerarii culturale la<br />
obiectivele turistice <strong>de</strong> patrimoniu<br />
reabilitate;<br />
Construcţia / reabilitarea /<br />
amenajarea căii <strong>de</strong> acces către<br />
obiectivul turistic <strong>de</strong> patrimoniu<br />
reabilitat.<br />
Construirea / mo<strong>de</strong>rnizarea<br />
<strong>punct</strong>elor <strong>de</strong> observare / filmare /<br />
fotografiere;<br />
Amplasarea <strong>de</strong> panouri <strong>de</strong><br />
orientare şi informarea turistică;<br />
Construire căi <strong>de</strong> acces la<br />
obiectivul turistic natural<br />
mo<strong>de</strong>rnizate/extinse.<br />
Achizitionarea unor tabele cu<br />
afisare electronica a <strong>punct</strong>elor <strong>de</strong><br />
atractie turistica <strong>din</strong> localitatile<br />
<strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>.<br />
Programul Operaţional Regional, Axa<br />
prioritară 5 – Dezvoltarea durabilă şi<br />
promovarea turismului, Domeniul major <strong>de</strong><br />
intervenţie 5.1 – Restaurarea şi valorificarea<br />
durabilă a patrimoniului cultural, precum şi<br />
crearea/ mo<strong>de</strong>rnizarea infrastructurilor conexe<br />
Programul Operaţional Regional , Axa<br />
prioritară 1 – Sprijinirea <strong>de</strong>zvoltării durabile<br />
a oraşelor – poli urbani <strong>de</strong> creştere, Domeniul<br />
<strong>de</strong> intervenţie 1.1 – Planuri integrate <strong>de</strong>
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
Dezvoltarea <strong>de</strong> carduri turistice care sa<br />
permita vizitarea atractiilor turistice<br />
aferente circuitelor la preturi<br />
promotionale<br />
Organizarea <strong>de</strong> expozitii muzeale si<br />
manifestari culturale, festivaluri<br />
Construirea, mo<strong>de</strong>rnizarea si<br />
dotarea centrelor locale <strong>de</strong><br />
informare în scopul promovarii,<br />
prezentarii si vizitarii turistice;<br />
Dezvoltarea <strong>de</strong> sisteme electronice<br />
locale <strong>de</strong> rezervare pentru<br />
structurile <strong>de</strong> primire turistice <strong>din</strong><br />
spatiul rural, conectate la sistemele<br />
regionale si nationale;<br />
Amenajarea <strong>de</strong> marcaje turistice,<br />
refugii turistice <strong>de</strong> utilitate publica,<br />
etc.<br />
Actiuni <strong>de</strong> colaborare intre toti<br />
actorii implicati in ve<strong>de</strong>rea<br />
alcatuirii unor pachete turistice<br />
diversificate;<br />
Investitii in ve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>zvoltarii<br />
infrastructurii aferenta circuitelor<br />
stabilite.<br />
Inclu<strong>de</strong>rea cardurilor in pachetele<br />
turistice si distribuirea lor in cadrul<br />
agentiilor <strong>de</strong> turism;<br />
Distribuirea cardurilor in cadrul<br />
unitatilor <strong>de</strong> invatamant.<br />
Organizarea ―Zilelor <strong>Arges</strong>ului‖ si<br />
sustinerea unor sesiuni <strong>de</strong><br />
informare culturala in institutiile<br />
publice.<br />
Organizarea expozitiilor in cadrul<br />
Muzeelor cu teme privind<br />
<strong>de</strong>zvoltare urbană, Sub-domeniul: Centre<br />
urbane.<br />
Fondul European pentru Agricultura si<br />
Dezvoltare Rurala (FEADR), Axa III –<br />
„Îmbunătăţirea calităţii vieţii în zonele rurale şi<br />
diversificarea economiei rurale‖, Măsura 313<br />
„Încurajarea activităţilor turistice ‖
Propunere <strong>de</strong> punere in valoare Tipuri <strong>de</strong> actiuni prioritare Surse <strong>de</strong> finantare indicate<br />
patrimoniul istoric si cultural.<br />
Realizarea <strong>de</strong> materiale <strong>de</strong> promovare<br />
a obiectivelor/ circuitelor turistice<br />
(brosuri, ghiduri turistice, pliante, CDuri<br />
prezentare, bannere, harti turistice<br />
etc) si sprijinirea <strong>de</strong>rularii <strong>de</strong> actiuni si<br />
campanii <strong>de</strong> promovare<br />
Promovarea traditiilor si a<br />
patrimoniului istoric si cultural<br />
prin intermediul serviciilor<br />
publice <strong>de</strong> televiziune şi <strong>de</strong><br />
radiodifuziune.<br />
Activitati <strong>de</strong> cooperare intre<br />
organizaţii precum teatre, muzee,<br />
asociaţii profesionale, centre <strong>de</strong><br />
cercetare, universităţi, institute<br />
culturale şi autorităţi publice <strong>din</strong><br />
diferite ţări in ve<strong>de</strong>rea extin<strong>de</strong>rii<br />
sferei <strong>de</strong> influenţă culturală şi<br />
artistică <strong>din</strong>colo <strong>de</strong> frontiere.<br />
Realizarea <strong>de</strong> studii şi analize în<br />
domeniul cooperării culturale<br />
europene şi în cel al <strong>de</strong>zvoltării <strong>de</strong><br />
politici culturale europene<br />
Editare carti si publicatii culturale<br />
Stabilirea unor campanii <strong>de</strong><br />
promovare, informare si<br />
popularizare<br />
Distribuirea materialelor <strong>de</strong><br />
promovare la <strong>punct</strong>ele <strong>de</strong><br />
informare turistica si in cadrul<br />
agentiilor <strong>de</strong> turism;<br />
Alcatuirea unei harti digitale a<br />
<strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>.<br />
PROGRAMUL MEDIA 2007, Linia <strong>de</strong> actiune<br />
Promovare – acces pe piata,<br />
festivaluri,evenimente comune,patrimoniu.<br />
Fondul Cultural National<br />
Programul National eGISPAT
7. Anexe<br />
Anexa nr. 1<br />
Legislaţia cu privire la organizarea activităţii turistice, promovarea turistică, activitatea<br />
agenţiilor <strong>de</strong> turism, activitatea ghizilor, structurile <strong>de</strong> primire, atestarea unor localităţi<br />
turistice etc.<br />
Dintre reglementările legale ce pot influenţa activitatea companiilor private ce actioneaza in<br />
domeniul turismului, se disting:<br />
a) reglementările legale cu privire la organizarea activităţii turistice;<br />
- Ordonanţa Guvernului nr. 58/1998 privind organizarea şi <strong>de</strong>sfăşurarea activităţii<br />
<strong>de</strong> turism în România, cu modificările şi completările ulterioare;<br />
- Ordonanţa <strong>de</strong> urgenţă nr. 152 <strong>din</strong> 07/11/2002 - privind organizarea şi<br />
funcţionarea societăţilor comerciale <strong>de</strong> turism balnear şi <strong>de</strong> recuperare,<br />
aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 143/2003;<br />
- Or<strong>din</strong>ul nr. 923 <strong>din</strong> 01/07/2002 - pentru aprobarea mo<strong>de</strong>lului şi conţinutului<br />
certificatului <strong>de</strong> ambarcaţiune <strong>de</strong> agrement;<br />
- Hotărârea nr. 1195 <strong>din</strong> 27/11/2001 - privind recunoaşterea Asociaţiei Naţionale a<br />
Agenţiilor <strong>de</strong> Turism <strong>din</strong> România ca fiind <strong>de</strong> utilitate publică;<br />
- Hotărârea nr. 33 <strong>din</strong> 19/01/2000 - privind aprobarea Metodologiei <strong>de</strong> înscriere,<br />
atestare şi a criteriilor <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>nţiere a patrimoniului turistic;<br />
- Hotărârea nr. 843 <strong>din</strong> 14/10/1999 - privind încadrarea pe tipuri a unităţilor <strong>de</strong><br />
alimentaţie publica ncincluse în structurile <strong>de</strong> primire turistice;<br />
b) reglementările legale privind promovarea turistică:<br />
- Hotărârea nr. 928 <strong>din</strong> 20/09/2001 - privind aprobarea structurii, a indicatorilor şi<br />
a fondurilor alocate <strong>din</strong> bugetul Ministerului Turismului pe anul 2001. aferente<br />
Programului <strong>de</strong> marketing şi promovare turistica, precum şi Programului <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare a produselor turistice;<br />
- Hotărârea nr. 246 <strong>din</strong> 15/02/2001 - privind aprobarea realizării <strong>de</strong> către Ministerul<br />
Turismului, în anul 2001, a unor materiale promoţionale cu oferta turistică a<br />
României;<br />
c) reglementările legale privind activitatea agenţiilor <strong>de</strong> turism:<br />
- Or<strong>din</strong>ul Ministerului Turismului nr. 170/2001 pentru aprobarea Normelor<br />
metodologice privind criteriile şi metodologia pentru eliberarea licenţelor şi<br />
brevetelor <strong>de</strong> turism, cu modificările şi completările ulterioare;<br />
- Or<strong>din</strong>ul nr. 203 <strong>din</strong> 10/03/2002 - privind preschimbarea certificatelor <strong>de</strong><br />
clasificare şi/sau a licenţelor <strong>de</strong> turism;<br />
- Or<strong>din</strong>ul nr. 235 <strong>din</strong> 06/06/2001 - privind asigurarea turiştilor în cazul<br />
insolvabilităţii sau falimentului agenţiei <strong>de</strong> turism;<br />
- Or<strong>din</strong>ul nr. 170 <strong>din</strong> 03/04/2001 - pentru aprobarea Normelor netodologice<br />
privind criteriile şi metodologia pentru eliberarea licenţelor şi brevetelor <strong>de</strong> turism, cu<br />
modificările şi completările ulterioare;
De asemenea, există şi o serie <strong>de</strong> reglementări legale privind acordurile internaţionale, în<br />
cazul in care compania <strong>de</strong> turism doreşte să pătrundă cu produsele sale turistice pe o piaţă<br />
externă.<br />
Dintre acestea, se pot aminti:<br />
- Hotărârea nr. 46 <strong>din</strong> 17/01/2002 - pentru aprobarea Acordului <strong>din</strong>tre<br />
Guvernul României şi Guvernul Republicii Tunisiene privind colaborarea<br />
în domeniul turismului, semnat la Tunis la 16 octombrie 1995;<br />
- Hotărârea nr. 493 <strong>din</strong> 24/05/2001 - pentru aprobarea Acordului <strong>din</strong>tre<br />
Guvernul României, Guvernul Republicii Bulgaria şi Guvernul Republicii<br />
Turcia privind Operarea tripartită in domeniul turismului, semnat ta Sinaia la 11<br />
martie 1999;<br />
- Hotărârea nr. 454 <strong>din</strong> 09/05/2001 - pentru aprobarea Acordului <strong>din</strong>tre<br />
Guvernul României şi Guvernul Republicii Fe<strong>de</strong>rative a Braziliei<br />
privind cooperarea în domeniul turismului, semnat la Brazilia la 25 iulie 2000;<br />
- Legea nr. 96 <strong>din</strong> 26/03/2001 - pentru ratificarea Acordului <strong>din</strong>tre Romania<br />
şi Republica Portugheză privind cooperarea în domeniile învăţământului,<br />
Stiintei, culturii, sportului, tineretului, turismului şi comunicării sociale,<br />
semnat la Bucuresti la 16 septembrie 1997;<br />
- Hotărârea nr. 306 <strong>din</strong> 08/03/2001 - privind practicarea <strong>de</strong> către agenţii<br />
economici <strong>din</strong> turism şi <strong>de</strong> către instituţiile <strong>de</strong> cultură <strong>de</strong> tarife şi taxe<br />
nediscriminatorii pentru turiştii şi vizitatorii români şi străini; - în vigoare<br />
d) reglementările legale privind activitatea ghizilor:<br />
- Or<strong>din</strong>ul nr. 637/2004 pentru aprobarea Normelor metodologice privind<br />
condiţiile şi criteriile pentru selecţionarea, şcolarizarea, atestarea şi<br />
utilizarea ghizilor <strong>de</strong> turism<br />
e) reglementările legale privind structurile <strong>de</strong> primire;<br />
- Normele metodologice <strong>din</strong> 12 mai 2008 privind clasificarea structurilor <strong>de</strong><br />
primire turistice<br />
- Hotărârea nr. 805 <strong>din</strong> 23/08/2001 - privind unele masuri <strong>de</strong> informare-asupra<br />
tarifelor maximale pentru serviciile <strong>de</strong> cazare în structurile <strong>de</strong> primire<br />
turistice cu funcţiuni <strong>de</strong> cazare turistică la turismul neorganizat;<br />
- Hotărârea nr. 237 <strong>din</strong> 08/02/2001 - pentru aprobarea Normelor cu privire la<br />
accesul, evi<strong>de</strong>nţa şi protecţia turiştilor în structuri <strong>de</strong> primire turistice,<br />
republicată;<br />
f) reglementările legale privind activitatea în staţiunile turistice:<br />
- Or<strong>din</strong>ul nr. 500 <strong>din</strong> 15/08/2001 - privind unele măsuri <strong>de</strong> reducere a poluării<br />
fonice în staţiunile turistice <strong>din</strong> zona litoralului Mării Negre şi în celelalte<br />
staţiuni balneoclimatice;<br />
- Or<strong>din</strong>ul nr. 491 <strong>din</strong> 05/10/2001 - pentru aprobarea Normelor privind<br />
omologarea, amenajarea, întreţinerea şi exploatarea pârtiilor şi traseelor <strong>de</strong><br />
schi pentru agrement;
g) reglementările legate privind atestarea unor localităţi ca staţiuni turistice<br />
- Hotararea Guvernului nr. 852/2008 pentru aprobarea normelor şi criteriilor<br />
<strong>de</strong> atestare a staţiunilor turistice<br />
Anexa nr. 2 Promovarea patrimoniului cultural şi turistic <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>ţul Argeş, prin<br />
implementarea unei strategii <strong>de</strong> marketing<br />
Conform Programului Operaţional Multianual al ju<strong>de</strong>ţului Argeş 2007-2013, un obiectiv<br />
prioritar îl constituie mai buna valorificare a patrimoniului istoric, natural şi cultural,<br />
<strong>de</strong>zvoltarea potenţialului turistic a ju<strong>de</strong>ţului, ceea ce va contribui la <strong>de</strong>zvoltarea lor economică
şi socială, la crearea unor surse suplimentare <strong>de</strong> venit la nivel ju<strong>de</strong>ţean şi local, crearea <strong>de</strong> noi<br />
locuri <strong>de</strong> muncă. Pornind <strong>de</strong> la slaba <strong>de</strong>zvoltare a potenţialului turistic <strong>din</strong> zonă este imperios<br />
necesar acordarea <strong>de</strong> sprijin financiar pentru reabilitarii infrastructurii zonelor turistice şi<br />
valorificarea patrimoniului natural, istoric si cultural, pentru inclu<strong>de</strong>rea acestora în circuitul<br />
turistic şi promovarea lor în scopul atragerii turiştilor.<br />
În conformitate cu preve<strong>de</strong>rile Programului Operaţional Regional, investiţiile în turism vor<br />
permite regiunilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare să folosească avantajele oferite <strong>de</strong> potenţialul lor turistic şi<br />
patrimoniul cultural în i<strong>de</strong>ntificarea si consolidarea i<strong>de</strong>ntităţii proprii, pentru a-şi îmbunătăţi<br />
avantajele competitive în sectoare cu valoare adaugată mare şi conţinut calitativ şi cognitiv<br />
ridicat, atât pe pieţe tradiţionale cât şi pe pieţe noi, în formare.<br />
Potrivit dispoziţiilor art. 36 alin. (6) lit. a pct. 18 <strong>din</strong> Legea nr. 215/2001 a administraţiei<br />
publice locale, cu modificările şi completarile ulterioare, autorităţile administraţiei publice<br />
locale actionează pentru punerea în valoare, în interesul comunităţii locale, a resurselor<br />
naturale <strong>de</strong> pe raza unităţii administrativ-teritoriale. De asemenea, potrivit dispozitiilor art. 23<br />
<strong>din</strong> OG nr. 58/1998 privind organizarea şi <strong>de</strong>sfăşurarea activităţii <strong>de</strong> turism în România,<br />
acţiunile cu caracter turistic, iniţiate la nivel teritorial <strong>de</strong> către autorităţile administraţiei<br />
publice locale, trebuie să se înscrie în Strategia <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a turismului pe termen mediu şi<br />
lung şi să respecte reglementările specifice pentru toate formele <strong>de</strong> turism practicate în<br />
România. La nivelul ju<strong>de</strong>ţului Argeş majoritatea unităţilor administrativ – teritoriale au<br />
elaborat strategii multianuale <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare locală iar acele localităţi care au potenţial turistic<br />
au prevăzute şi acţiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare în această direcţie.<br />
Concluzionăm necesitatea realizării unei strategii <strong>de</strong> promovarea a patrimoniului cultural şi<br />
turistic la nivelul ju<strong>de</strong>ţului Argeş, care, pornind <strong>de</strong> la respectarea principiilor <strong>de</strong>zvoltării<br />
durabile, să urmărească realizarea următoarelor obiective:<br />
- conservarea şi protejarea patrimoniului natural şi cultural, dar şi reducerea presiunii<br />
antropice asupra mediului, inerentă în condiţiile practicării turismului pe scară largă.<br />
-valorificarea atracţiilor turistice, prin <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii <strong>de</strong> mediu, a serviciilor, în<br />
general, şi a serviciilor <strong>de</strong> cazare şi agrement, în special, creşterea calităţii serviciilor oferite<br />
<strong>de</strong> acestea.<br />
-promovarea zonei, a produselor şi serviciilor turistice autentice, în ve<strong>de</strong>rea consolidării<br />
poziţiei pe piaţa naţională dar şi la nivel internaţional. Tehnicile <strong>de</strong> promovare a potenţialului<br />
turistic zonal vor pune accent în mod special pe garanţia calităţii produselor şi a serviciilor<br />
oferite, <strong>din</strong> sfera turismului dar şi pe instituirea unui regim juridic <strong>de</strong> protecţie, specifice
and-urilor şi mărcilor locale, prin parcurgerea procedurilor prevăzute <strong>de</strong> legislaţia în<br />
domeniu.<br />
Aceste obiective pot fi atinse prin implementarea unui mix <strong>de</strong> marketing (totalitatea actiunilor<br />
in materie <strong>de</strong> marketing ce trebuie efectuate, în asa fel încât obiectivele propuse să fie atinse)<br />
ce va lua în consi<strong>de</strong>rare analiza situatiei actuale în ceea ce piveşte capacităţile existente în<br />
materie servicii turistice, competitaţia existentă la nivel naţional şi internaţional. Mixul <strong>de</strong><br />
marketing va fi adaptat în relaţie cu tipul <strong>de</strong> strategie.<br />
Oferta turistică este reprezentată <strong>de</strong> ansamblul elementelor care motivează <strong>de</strong>plasarea în scop<br />
turistic şi anume: resurse turistice (naturale şi antropice), echipamente turistice, bunurile şi<br />
serviciile <strong>de</strong>stinate consumului turistic, forţa <strong>de</strong> muncă, infrastructura, condiţiile <strong>de</strong><br />
comercializare (preţul, facilităţile etc.).<br />
Printre obiectivele culturale şi turistice <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>ţul Argeş enumerăm: Muzeul Ju<strong>de</strong>ţean Argeş,<br />
Galeria <strong>de</strong> Artă, Galeria <strong>de</strong> Artă Naivă, Galeria <strong>de</strong> Artă, ―Metopa‖, Biserica Domnească ―Sf.<br />
Gheorghe‖, Biserica ―Sf. Vineri‖, Schitul Trivale, Parcul Trivale, Expoparc, Parcul ―Strand‖,<br />
Poarta Eroilor, Ansamblul Curţii Domneşti, Biserica Mănăstirii Curtea <strong>de</strong> Argeş (episcopala),<br />
Fântâna Meşterul Manole, Muzeul Oraşenesc, Ansamblul feudal ―Negru Vodă‖, Biserica<br />
Domnească, Biserica Sf. Gheorghe, Biserica Subesti, Muzeul Orasenesc, Castrul roman<br />
Jidava, Casa memorială ―Liviu Rebreanu‖ <strong>din</strong> comuna Stefănesti, Complexul muzeal Goleşti,<br />
biserica Tutana <strong>din</strong> Băiculesti, cetatea Poenari (pe muntele Cetăţuia, lângă barajul Vidraru),<br />
Mausoleul Mateias (<strong>din</strong> Valea-Mare-Pravat), Casa memorială ―George Topârceanu‖,<br />
rezervaţia naturală <strong>de</strong> narcise <strong>de</strong> la Negraşi, băile termale <strong>de</strong> la Bughea <strong>de</strong> Jos, Bra<strong>de</strong>ţ şi<br />
Bârla, cabanele ―Valea cu Peşti‖, ―Cumpana‖, ―Voina‖, ―Peştera Dâmbovicioara‖, ―Capra‖,<br />
Parcul <strong>de</strong>ndrologic <strong>de</strong> la Mihaeşti şi altele. În ju<strong>de</strong>ţul Argeş exista, 22 trasee <strong>de</strong> alpinism, 20<br />
trasee turistice în Munţii Fagărăş, 15 trasee turistice în Muntii Iezer Papusa, 4 trasee turistice<br />
în Piatra Craiului, 7 trasee turistice în Munţii Leaota.<br />
Conform statisticilor la sfârşitul lunii august a.c., în domeniul turismului erau în funcţiune 96<br />
unităţi <strong>de</strong> cazare turistică (reprezentând 76,8% <strong>din</strong> cele 125 aflate în observare statistică), cu<br />
două unităţi mai mult <strong>de</strong>cât la finele aceleiaşi luni <strong>din</strong> anul prece<strong>de</strong>nt.<br />
Unităţile <strong>de</strong> cazare turistică în funcţiune cu pon<strong>de</strong>rea cea mai mare în total au fost cele <strong>din</strong><br />
categoria pensiuni turistice rurale (39,6%), fiind urmate <strong>de</strong> cele <strong>din</strong> categoriile hoteluri<br />
(27,1%) şi pensiuni turistice urbane (15,6%). Celelalte categorii <strong>de</strong> unităţi <strong>de</strong> cazare turistică<br />
au <strong>de</strong>ţinut împreună o pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 17,7% <strong>din</strong> total, greutatea specifică cea mai mare (5,2%)<br />
aparţinând vilelor turistice.
În primele opt luni ale anului curent, capacitatea <strong>de</strong> cazare în funcţiune a structurilor <strong>de</strong><br />
primire turistică a fost <strong>de</strong> 777,3 mii locuri-zile, peste jumătate (53,2%) fiind oferită <strong>de</strong><br />
hoteluri. Pensiunile turistice rurale au avut o pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> 12,8% în totalul capacităţii <strong>de</strong> cazare<br />
în funcţiune, cabanele turistice 11,0%, pensiunile turistice urbane 7,6%, iar restul tipurilor <strong>de</strong><br />
structuri <strong>de</strong> cazare turistică 15,4%.<br />
Pe zone turistice, peste 80,0% <strong>din</strong> capacitatea <strong>de</strong> cazare în funcţiune a fost oferită <strong>de</strong> unităţile<br />
situate în oraşul reşe<strong>din</strong>ţă <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţ (43,0%) şi <strong>de</strong> cele <strong>din</strong> zona montană (38,1%). Din <strong>punct</strong> <strong>de</strong><br />
ve<strong>de</strong>re al confortului, cele mai multe locuri-zile au oferit unităţile clasificate cu 3 şi 2 stele,<br />
împreună <strong>de</strong>ţinând 81,6% <strong>din</strong> capacitatea <strong>de</strong> cazare în funcţiune. <strong>Prezentare</strong>a grafică a acestor<br />
date este redată în capitolul <strong>de</strong> prezentare economică a ju<strong>de</strong>ţului Argeş.<br />
Serviciile turistice sunt caracterizate printr-un <strong>din</strong>amism înalt şi îşi pun amprenta asupra<br />
activităţii <strong>de</strong>sfăşurate şi în celelalte domenii ale vieţii economice, asupra modului <strong>de</strong><br />
valorificare al resurselor umane şi natural-materiale, având o mare contribuţie la progresul<br />
economic şi social al ju<strong>de</strong>ţului.<br />
Serviciile turistice pot fi privite sub forma unui pachet <strong>de</strong> produse sau <strong>de</strong> prestaţii având ca<br />
obiectiv direct satisfacerea nevoilor personale apărute cu ocazia şi pe durata călătoriilor. O<br />
parte <strong>din</strong> serviciile turistice vizează acoperirea unor necesităţi curente, cotidiene, cum ar fi<br />
cele <strong>de</strong> alimentaţie, odihnă, iar o altă parte sunt <strong>de</strong>stinate satisfacerii unor trebuinţe specific<br />
turistice cum ar fi cele <strong>de</strong> agrement, tratament sau organizarea călătoriilor.<br />
Prin natura lor, serviciile turistice oferite trebuie să creeze condiţii pentru refacerea capacităţii<br />
fizice a organismului, simultan cu petrecerea plăcută şi instructivă a timpului liber.<br />
Este nevoie <strong>de</strong> realizarea unei campanii <strong>de</strong> conştientizare şi perfecţionare a operatorilor<br />
economici <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>ţul Argeş, în ve<strong>de</strong>rea oferirii unor pachete <strong>de</strong> servicii turistice,concepute<br />
astfel încât după consumarea lor, turistul să dobân<strong>de</strong>ască un plus <strong>de</strong> informaţii, cunoştinţe şi<br />
chiar <strong>de</strong>prin<strong>de</strong>ri noi.<br />
În acest sens, conţinutul prestaţiilor turistice va fi în concordanţă cu cerinţele epocii mo<strong>de</strong>rne<br />
şi cu exigenţele turistului contemporan; iar în ceea ce priveşte ţara noastră, angajată pe<br />
coordonatele unei noi <strong>de</strong>zvoltări, o asemenea orientare a serviciilor turistice înseamnă<br />
competitivitate cu oferta internaţională.<br />
Datorită creşterii productivităţii muncii şi a perfecţionării proceselor <strong>de</strong> producţie, a<br />
progresului tehnic şi ştiinţific, în economie are loc reducerea timpului <strong>de</strong> muncă, crescând<br />
astfel dimensiunile timpului liber. Acest lucru are drept consecinţă sporirea solicitărilor faţă<br />
<strong>de</strong> formele odihnei active, stimulate şi <strong>de</strong> efectele negative ale concentrărilor urbane (stres,
poluare). În acest fel, odihna activă tin<strong>de</strong> să <strong>de</strong>vină o componentă tot mai importantă a<br />
serviciului turistic, ea reprezentând, în acelaşi timp, un proce<strong>de</strong>u mo<strong>de</strong>rn, eficient <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>conectare, <strong>de</strong> tratament pentru ameliorarea consecinţelor nefavorabile ale suprasolicitării<br />
nervoase.<br />
Pornind <strong>de</strong> la aceste premise, prestatorilor <strong>de</strong> servicii turistice le revine sarcina conceperii<br />
unor vacanţe prin care să fie receptivi la creşterea solicitărilor faţă <strong>de</strong> formele odihnei active,<br />
a unor aranjamente turistice cât mai variate, opuse celor cotidiene, cu multiple posibilităţi <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sfăşurare a unor activităţi recreative, având scopul <strong>de</strong> a diversifica agrementul tradiţional,<br />
<strong>de</strong> a spori atractivitatea manifestărilor turistice şi <strong>de</strong> a răspun<strong>de</strong> cerinţelor unei odihne<br />
active.În prezent, turistul recurge la odihna activă, <strong>din</strong> cauza nevoii <strong>de</strong> relaxare, <strong>de</strong> odihnă<br />
fizică şi psihică, <strong>de</strong> evadare <strong>din</strong> mediul urban poluat, a nevoii <strong>de</strong> divertisment, agrement, <strong>de</strong> a<br />
cunoaşte zonele ţării, obiceiurile şi tradiţiile. Aceste preocupări se intensifică odată cu lărgirea<br />
ariei <strong>de</strong> cuprin<strong>de</strong>re a turismului, cu creşterea permanentă a frecvenţei <strong>de</strong> petrecere a timpului<br />
liber în afara reşe<strong>din</strong>ţei permanente.<br />
Serviciile turistice manifestă şi un grad ridicat <strong>de</strong> sezonalitate, aceasta fiind rezultatul<br />
oscilaţiilor cererii turistice, al concentrării acesteia în anumite momente ale anului<br />
calendaristic.<br />
Una <strong>din</strong>tre cele mai distinctive particularităţi ale serviciilor turistice o constituie<br />
complexitatea lor, aceasta referindu-se la numeroasele posibilităţi <strong>de</strong> combinare a<br />
componentelor sale şi <strong>de</strong> realizare a unei game largi <strong>de</strong> produse turistice cu conţinut mare <strong>de</strong><br />
atractivitate. Caracteristica <strong>de</strong> substituibilitate, asociată mai ales prestaţiilor, trebuie<br />
folosită cu scopul <strong>de</strong> a diversifica oferta şi <strong>de</strong> a stimula interesul pentru consumul<br />
turistic şi nu pentru acoperirea unor <strong>de</strong>ficienţe organizatorice sau <strong>de</strong> o altă natură.<br />
Serviciilor turistice trebuiesc susţinute <strong>de</strong> acţiuni multiple cum ar fi:<br />
acţiuni <strong>de</strong> informare şi publicitate turistică;<br />
contactarea aranjamentului turistic;<br />
transportul;<br />
cazarea şi serviciile suplimentare;<br />
alimentaţia şi prestaţiile auxiliare acesteia;<br />
agrementul;<br />
activitatea <strong>de</strong> relaţii publice.
Mixul <strong>de</strong> marketing face referire la mai multe tipuri <strong>de</strong> acţiuni, uneori una fiind predominantă,<br />
dar întot<strong>de</strong>auna acestea vor trebui raportate la cel puţin patru tipuri <strong>de</strong> intervenţii, recunoscute<br />
în literatura <strong>de</strong> specialitate ca şi cei patru P: produs, pret, plasament (distribuţie), promovare.<br />
Toate acţiunile se vor concentra în principal cu luarea în consi<strong>de</strong>rare a următoarelor repere:<br />
Produs/Servciu turistic<br />
Esenţa serviciilor turistice – este reprezentată <strong>de</strong> motivaţia principală pentru care turistul se<br />
<strong>de</strong>plasează în zonă: poate fi o mănăstire, o zona naturală protejată, o pârtie <strong>de</strong> schi,<br />
posibilitatea <strong>de</strong> a face rafting, existenţa unui muzeu sau a unui asezamânt istoric sau <strong>de</strong><br />
patrimoniu <strong>de</strong>osebit.<br />
Infrastructura <strong>de</strong> transport – este un element vital în turism <strong>de</strong>orece are influenţă directă:<br />
1. asupra disponibilităţii produsului <strong>de</strong> a fi la în<strong>de</strong>mâna turistului<br />
2. asupra timpului pe care turistul îl consumă pentru a ajunge la serviciile <strong>de</strong><br />
turism;<br />
3. asupra confortului turistului în perioada <strong>de</strong> vacanţă;<br />
Cultura locală – este important ca să existe o cultura locală în sensul atragerii, respectarii şi<br />
fi<strong>de</strong>lizării turiştilor ca fiind un factor ce stă la baza <strong>de</strong>zvoltării locale;<br />
Atitu<strong>din</strong>ea autorităţilor – în fapt este vorba <strong>de</strong>spre totalitatea acţiunilor, programelor şi<br />
proiectelor care au ca scop şi obiective turismul şi turiştii, acţiuni care nu se limitează doar la<br />
promovarea turismului ci şi la asigurarea unor servicii <strong>de</strong> calitate <strong>de</strong> către funcţionarii proprii,<br />
monitorizare şi control a serviciilor oferite <strong>de</strong> organizaţiile care ofera servici turistice sau<br />
acţiuni <strong>de</strong> creştere a siguranţei şi securităţii turiştilor.<br />
Uşurinta în informare –uşurinţa <strong>de</strong> a se informa <strong>de</strong>spre zona şi posibilităţile <strong>de</strong> cazare şi<br />
petrecere a timpului liber, cât şi <strong>de</strong>spre calitatea şi preţurile serviciilor pe care turiştii le vor<br />
solicita la momentul sosirii în zona sau disponibilitatea acestor informaţii;<br />
Calitatea serviciilor – aceasta parte nu este <strong>de</strong> sine stătătoarea, ea se afla răspândită în toate<br />
celelalte părţi ale produsului dar prin impactul pe care îl are trebuie tratată ca o problemă<br />
separată; calitatea va fi întot<strong>de</strong>auna un factor <strong>de</strong>cisiv în alegerea locaţiei şi modului <strong>de</strong><br />
petrecere a tipului liber; calitatea este imporatantă nu doar în atragerea turiştilor ci şi în<br />
stabilirea preţurilor, raportul calitate- preţ fiind principalul indicator utilizat în comparatia<br />
unor servicii diferite;<br />
Puterea brandului –are influenţă directă asupra turistului în ceea ce priveşte mo<strong>de</strong>larea unui<br />
anumit tip <strong>de</strong> comportament (mai ales fi<strong>de</strong>lizare sau atragerea <strong>de</strong> noi clienţi), dar şi asupra
politicii <strong>de</strong> preţ; este o parte a mixului <strong>de</strong> marketing a<strong>de</strong>seori ignorată în România dar cu un<br />
efect foarte puternic mai ales în zona turismului.<br />
Accentul se va putea pune pe următoarele direcţii:<br />
A. Restaurarea şi valorificarea durabilă a patrimoniului istoric al <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong><br />
Crearea circuitelor istorice;<br />
Dezvoltarea infrastructurii in ve<strong>de</strong>rea valorificarii circuitelor turistice prin:<br />
Înfiintarea <strong>de</strong> drumuri noi,extin<strong>de</strong>rea si îmbunatatirea retelei <strong>de</strong> drumuri <strong>de</strong> interes local.<br />
Prima înfiintare, extin<strong>de</strong>rea si îmbunatatirea retelei publice <strong>de</strong> apa;<br />
Prima înfiintare, extin<strong>de</strong>rea si îmbunatatirea retelei publice <strong>de</strong> apă uzată;<br />
Prima înfiintare si extin<strong>de</strong>re a retelei publice <strong>de</strong> joasa tensiune si/sau a retelei publice <strong>de</strong><br />
Cetati:<br />
Calitatea<br />
serviciilor<br />
Cultura<br />
locala<br />
Atitu<strong>din</strong>ea<br />
autoritatilor<br />
iluminat.<br />
Restaurarea, consolidarea, protectia si punerea in valoare a urmatoarelor monumente<br />
istorice:<br />
Ansamblul Cetatii Poenari – comuna Arefu;<br />
Cetatea Oratea – comuna Dambovicioara;<br />
Rezervatii arheologice:<br />
Servicii <strong>de</strong><br />
cazare<br />
Esenta<br />
serviciului<br />
Puterea<br />
brandului<br />
Castrul roman Jidava – Municipiul Campulung;<br />
Existenta unor<br />
servicii<br />
complementare<br />
Infrastructura<br />
<strong>de</strong> transport<br />
Usurinta<br />
in<br />
informare
Biserici rupestre:<br />
Schitul Rupestru Sf. Apostoli – comuna Corbi;<br />
Fostul schit „Din Vii‖ – orasul Topoloveni;<br />
Schitul Ciocanu – comuna Bughea <strong>de</strong> Jos;<br />
Biserici:<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn "Naşterea Domnului‖ - Călugăriţa – comuna Leor<strong>de</strong>ni;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn "Sf. Ioan Botezătorul”- Comuna Valea Iasului;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn ― Adormirea Maicii Domnului‖ – comuna Bascov;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn ―Sfantul Gheorghe‖ – comuna Bascov;<br />
Biserica „Sf. Nicolae‖, „Inaltarea Domnului‖ – comuna Poienarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>;<br />
Biserica <strong>de</strong> lemn „Adormirea Maicii Domnului‖ – comuna Lunca Corbului;<br />
Biserica Nasterea Sfantul Ioan Botezatorul – comuna Albestii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>;<br />
Biserica Adormirea Maicii Domnului – comuna Berevoiesti;<br />
Bisericii Sfantul Gheorghe – Olari-Municipiul Campulung;<br />
Biserica "Adormirea Maicii Domnului‖ – comuna Corbeni;<br />
Biserica "Buna Vestire‖ – comuna Cotmeana;<br />
Biserica "Cuvioasa Paraschiva‖ – comuna Leor<strong>de</strong>ni;<br />
Biserica "Sf. Nicolae‖, Cuvioasa Paraschiva‖ – comuna Merisani;<br />
Biserica Taierea Capului Sfantul Ioan Botezatorul – comuna Vla<strong>de</strong>sti;<br />
Biserica "Cuvioasa Paraschiva" – comuna Stolnici;<br />
Manastiri:<br />
Ansamblul Valea Mănăstirii - comuna Titesti;<br />
Manastirea Aninoasa – comuna Aninoasa;<br />
Manastirea Negru Voda – Municipiul Campulung;<br />
Mănăstirea Vieroşi – orasul Mioveni;<br />
Manastirea Glavacioc – comuna Stefan cel Mare;<br />
Schitul Golesti – comuna Schitul Golesti;<br />
Conace:<br />
Ansamblului conacului Lahovary – Gussi – comuna Leor<strong>de</strong>ni;<br />
Ansamblul conacului Alimănişteanu – comuna Valea Mare Pravat;<br />
Ansamblul conacului „Jean Vla<strong>de</strong>scu‖- comuna Hartiesti;<br />
Ansamblul Conacului Tabacovici – comuna Bu<strong>de</strong>asa;
Ansamblului Conacului Budisteanu – comuna Bascov;<br />
Ansamblul Curtii boeresti a marelui logofăt Vlaicu – comuna Darmanesti;<br />
Ansamblului conacului Gheorghe Brătianu – comuna Ratesti;<br />
Ansamblul curţilor boiereşti <strong>de</strong> la Suslăneşti – comuna Mioarele;<br />
Ansamblului conacului Sturdza – comuna Slobozia;<br />
Ansamblul conacului Bălăceanu Stolnici – comuna Stolnici;<br />
Ansamblului conacului Teodor Brătianu – comuna Tigveni;<br />
Monumente:<br />
Monumentul comemorativ al Rascoalei <strong>din</strong> 1907 – comuna Berevoiesti;<br />
Podul lui Brâncoveanu – comuna Dambovicioara;<br />
Ateneul Popular – comuna Musatesti;<br />
Busturilor Golestilor – orasul Stefanesti;<br />
Case:<br />
Casa Iorgulescu – Comuna Mihaesti;<br />
Ansamblul casei Armand Calinescu;<br />
Ansamblul culei Sultanica – comuna Suici;<br />
Casa Lolica Antonescu – orasul Stefanesti;<br />
Casa Gheorghe Stephănescu – comuna Arefu;<br />
Ansamblului vilei Drăghiceanu – Municipiul Campulung;<br />
Casa memoriala "Ion Mihalache‖ – comuna Dobresti;<br />
Casei memoriale Vladimir Streinu – comuna Teiu;<br />
Crearea, imbunatatirea si diversificarea infrastructurii si serviciilor turistice, prin:<br />
Constructia, extin<strong>de</strong>rea, Constructia, extin<strong>de</strong>rea, mo<strong>de</strong>rnizarea si dotarea structurilor<br />
turistice: vile, bungalow-uri, cabane turistice, campinguri, sate <strong>de</strong> vacanta, popasuri<br />
turistice, casute tip camping, pensiuni turistice si pensiuni agroturistice;<br />
Construirea, mo<strong>de</strong>rnizarea si dotarea centrelor locale <strong>de</strong> informare în scopul<br />
promovarii, prezentarii si vizitarii turistice;<br />
Dezvoltarea <strong>de</strong> sisteme electronice locale <strong>de</strong> rezervare pentru structurile <strong>de</strong> primire<br />
turistice <strong>din</strong> spatiul rural, conectate la sistemele regionale si nationale;<br />
Amenajarea <strong>de</strong> marcaje turistice, refugii turistice <strong>de</strong> utilitate publica, etc;
Amenajarea / marcarea <strong>de</strong> trasee turistice / itinerarii culturale la obiectivele turistice <strong>de</strong><br />
patrimoniu reabilitate;<br />
Construcţia / reabilitarea / amenajarea căii <strong>de</strong> acces către obiectivul turistic <strong>de</strong> patrimoniu<br />
reabilitat.<br />
Construirea / mo<strong>de</strong>rnizarea <strong>punct</strong>elor <strong>de</strong> observare / filmare / fotografiere;<br />
Amplasarea <strong>de</strong> panouri <strong>de</strong> orientare şi informarea turistică;<br />
Construire căi <strong>de</strong> acces la obiectivul turistic natural mo<strong>de</strong>rnizate/extinse.<br />
Amenajarea <strong>de</strong> marcaje turistice, refugii turistice <strong>de</strong> utilitate publica, etc.<br />
B. Organizarea <strong>de</strong> expoziţii muzeale si manifestari culturale, festivaluri<br />
Organizarea ―Zilelor <strong>Arges</strong>ului‖ si sustinerea unor sesiuni <strong>de</strong> informare culturala in<br />
institutiile publice.<br />
Organizarea expozitiilor in cadrul Muzeelor cu teme privind patrimoniul istoric si cultural.<br />
Promovarea traditiilor si a patrimoniului istoric si cultural prin intermediul serviciilor<br />
publice <strong>de</strong> televiziune şi <strong>de</strong> radiodifuziune.<br />
Activitati <strong>de</strong> cooperare intre organizaţii precum teatre, muzee, asociaţii profesionale,<br />
centre <strong>de</strong> cercetare, universităţi, institute culturale şi autorităţi publice <strong>din</strong> diferite ţări in<br />
ve<strong>de</strong>rea extin<strong>de</strong>rii sferei <strong>de</strong> influenţă culturală şi artistică <strong>din</strong>colo <strong>de</strong> frontiere.<br />
Realizarea <strong>de</strong> studii şi analize în domeniul cooperării culturale europene şi în cel al<br />
<strong>de</strong>zvoltării <strong>de</strong> politici culturale europene<br />
PREŢUL<br />
Având în ve<strong>de</strong>re că preţul nu este cât îşi permite clientul să platească ci cât este dispus să<br />
platească pentru acel produs, structurile <strong>de</strong> primire turistică vor trebui să îşi facă o politica <strong>de</strong><br />
preţ care să ţina seama <strong>de</strong>:<br />
categoria <strong>de</strong> clienţi (vor trebui grupaţi în funcţie <strong>de</strong> venituri, <strong>de</strong> fi<strong>de</strong>litate sau cultura<br />
<strong>de</strong> a folosi acel serviciu)<br />
costurile pe care le au organizaţiile în a oferi acel serviciu<br />
costurile clienţilor pentru a primi produse complementare<br />
costurile totale pe care le au clienţii în a ajunge la <strong>de</strong>stinaţie, pentru a primi serviciul<br />
preţurile competiţiei
preţurile substitutelor ( acele tipuri <strong>de</strong> produse sau servicii care intră în competiţie<br />
directa cu serviciile oferite <strong>de</strong> noi pentru banii pe care clientul este dispus sa îi<br />
cheltuiască în acea vacanţă)<br />
calitatea serviciilor oferite<br />
calitatea serviciilor cerute (dorite)<br />
De preferat este ca la final clientul să primească, cel puţin, ceea ce s-a promis că i se oferă,<br />
dar percepţia lui să fie că a primit mai mult <strong>de</strong>cât a plătit în termen <strong>de</strong> valoarea absolută astfel<br />
încât să <strong>de</strong>vină un client fi<strong>de</strong>l.<br />
În funcţie <strong>de</strong> ceea ce se urmăreşte prin strategie, <strong>de</strong> maturitatea pieţei, <strong>de</strong> maturitatea<br />
produsului şi a clienţilor se va apela la diferite tipuri <strong>de</strong> strategii (penetrarea a pieţei, mărirea<br />
cotei <strong>de</strong> piaţă, maximizarea profitului, eliminarea concurenţilor perturbatori – turism la<br />
negru, nu respectă standardul <strong>de</strong> calitate promis, oferă altceva <strong>de</strong>cât s-a promis).<br />
PLASAMENT ( DISTRIBUŢIE)<br />
Distribuţia este reprezentată <strong>de</strong> totalitatea căilor <strong>de</strong> transmitere a produsului către client (aici<br />
nu intra doar informare ci şi livrarea propriu zisă). In fapt când se discută <strong>de</strong> distribuţie seface<br />
referire la locul <strong>de</strong> un<strong>de</strong> clientul îşi poate procura serviciul (în termen <strong>de</strong> a-l plăti) pentru ca<br />
spre <strong>de</strong>osebire <strong>de</strong> produsele tangibile, produsele intangibile, serviciile trebuiesc întâi<br />
consumate (clientul beneficiază <strong>de</strong> acel serviciu) pentru a putea şti într-a<strong>de</strong>var ce anume s-a<br />
cumparat.<br />
Atunci se discută <strong>de</strong> distribuţia serviciilor turistice, provocarea nu vine doar <strong>din</strong> a reuşi să<br />
ajungi la client ( în sensul ca acesta este informat <strong>de</strong>spre serviciu respectiv) ci mai ales <strong>din</strong> a<br />
reuşi:<br />
să îi transmiţi foarte clar care este serviciul<br />
ce servicii/produse complementare sunt în zonă<br />
care sunt costurile asociate<br />
care sunt beneficiile asociate<br />
care este nivelul <strong>de</strong> calitate oferit<br />
daca se folosesc mai multe canale <strong>de</strong> distribuţie, să nu existe diferenşe în ceea ce<br />
priveşte <strong>de</strong>finirea produsului, inclusiv costuri şi beneficii<br />
ca sursa (canalul <strong>de</strong> distribuţie) care distribuie să fie o sursă <strong>de</strong> încre<strong>de</strong>re<br />
Este foarte important ca în distribuţie să fie implicaţi câti mai mulţi <strong>din</strong> factorii (actori)<br />
interesaţi în realizarea strategiei, nu doar pentru că fiecare reprezintă un canal <strong>de</strong> distribuţie
suplimentar, dar se va crea o sinergie la nivelul acestori actori care va avea ca finalitate<br />
în<strong>de</strong>plinirea obiectivelor strategice în zona respectivă. Provocarea este ca toţi aceşti actori să<br />
acţioneze sinergic, prin intermediul unor parteneriate strategice care să permită eliminarea<br />
posibilelor obstacole în în<strong>de</strong>plinirea obiectivelor.<br />
Agentii <strong>de</strong><br />
turism<br />
Tour<br />
operatori<br />
Autoritati<br />
locale<br />
Autoritati<br />
nationale<br />
Furnizorii<br />
<strong>de</strong> servicii<br />
Servicii<br />
turistice<br />
Clienti care<br />
au beneficiat<br />
<strong>de</strong> servicii<br />
Canale <strong>de</strong> distribuţie – factori interesaţi<br />
Furnizorii <strong>de</strong><br />
produse/servicii<br />
complementare<br />
Furnizorii <strong>de</strong><br />
infrastructura<br />
Canalele <strong>de</strong> distribuţie trebuie privite nu doar ca un mijloc <strong>de</strong> comunicare al produselor dar şi<br />
ca un potenţial risc în prezentarea serviciilor către client, <strong>de</strong>oarece canalul <strong>de</strong> distribuţie poate<br />
perturba (daca acest lucru nu este controlat) <strong>de</strong>finiţia, calitatea şi preţul serviciului, astfel încât<br />
vom propune ca aceste canale sa fie atent selecţionate iar prestaţia lor să fie monitorizată şi<br />
controlată în timp, în termeni <strong>de</strong> eficienţă, eficacitatea şi calitate a distribuţiei.<br />
Organizatori<br />
evenimente
Deformarea mesajelor datorită unui canal <strong>de</strong> distributie nea<strong>de</strong>cvat sau insuficient monitorizat<br />
Prin canalele <strong>de</strong> distribuţie se va urmări:<br />
Dezvoltarea <strong>de</strong> carduri turistice care sa permita vizitarea atractiilor turistice aferente<br />
circuitelor la preturi promotionale prin:<br />
Realizarea unor actiuni <strong>de</strong> colaborare intre toti actorii implicati in ve<strong>de</strong>rea alcatuirii unor<br />
pachete turistice diversificate;<br />
Realizarea <strong>de</strong> investitii in ve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>zvoltarii infrastructurii aferenta circuitelor stabilite.<br />
Inclu<strong>de</strong>rea cardurilor in pachetele turistice si distribuirea lor in cadrul agentiilor <strong>de</strong> turism;<br />
Distribuirea cardurilor in cadrul unitatilor <strong>de</strong> invatamant.<br />
Promovarea traditiilor si a patrimoniului istoric si cultural prin intermediul serviciilor<br />
publice <strong>de</strong> televiziune şi <strong>de</strong> radiodifuziune.<br />
Activitati <strong>de</strong> cooperare intre organizaţii precum teatre, muzee, asociaţii profesionale,<br />
centre <strong>de</strong> cercetare, universităţi, institute culturale şi autorităţi publice <strong>din</strong> diferite ţări in<br />
ve<strong>de</strong>rea extin<strong>de</strong>rii sferei <strong>de</strong> influenţă culturală şi artistică <strong>din</strong>colo <strong>de</strong> frontiere.<br />
Realizarea <strong>de</strong> studii şi analize în domeniul cooperării culturale europene şi în cel al<br />
<strong>de</strong>zvoltării <strong>de</strong> politici culturale europene<br />
Promovare<br />
FURNIZOR<br />
(produs,<br />
calitate,<br />
pret<br />
–clar<br />
<strong>de</strong>finite)<br />
CANAL<br />
DE<br />
DISTRIBUTIE<br />
CLIENT<br />
(produs,<br />
calitate,<br />
pret<br />
–<strong>de</strong>formate)<br />
În primul rând va trebui creat un brand puternic, cu specificaţii şi caracteristici bine<br />
<strong>de</strong>limitate, capabil să se bată în mintea clienţilor cu celelalte branduri <strong>de</strong> la nivel naţional şi<br />
internaţional. Brandul va trebui creat în jurul <strong>punct</strong>elor tari i<strong>de</strong>ntificate în analiza SWOT cu<br />
accent pe ceea ce ju<strong>de</strong>ţul oferă specific în materie <strong>de</strong> produse/servicii turistice şi culturale. Se<br />
poate discuta şi <strong>de</strong>spre mai multe branduri (1-3) dacă segmentarea pieţei şi tipurile <strong>de</strong> produse<br />
o permit, dar aceasta va fi o <strong>de</strong>cizie luată <strong>de</strong> echipa <strong>de</strong> planificare a strategiei <strong>de</strong> turism.
Promovarea este caracterizată prin următoarele componente:<br />
obiectul promovării (produsul/serviciul promovat)<br />
mesajul transmis<br />
grup ţintă<br />
obiectiv principal<br />
obiective secundare (optional)<br />
cost al promovării<br />
canale <strong>de</strong> promovare<br />
modalitate <strong>de</strong> promovare<br />
perioada <strong>de</strong> promovare<br />
echipa <strong>de</strong> promovare<br />
În funcţie <strong>de</strong> obiectivele strategiei <strong>din</strong> care promovarea face parte, părţile componente ale<br />
promovării vor fi <strong>de</strong>zvoltate, <strong>de</strong>taliate şi acceptate <strong>de</strong> toţi actorii interesaţi.<br />
Trebuie ştiut faptul ca în cazul serviciilor <strong>de</strong> turism un rol foarte important, chiar vital, îl joacă<br />
şi promovarea indirectă, respectiv acel tip <strong>de</strong> promovare care este realizat <strong>de</strong> actori care nu<br />
sunt direct controlaţi. In acest tip <strong>de</strong> promovare intră <strong>de</strong> altfel impresiile pe care turiştii le<br />
împartaşesc celor care cer sau caută informaţii <strong>de</strong>spre serviciile <strong>de</strong> care ei au beneficiat.<br />
În acest caz putem discuta <strong>de</strong>:<br />
„word of mouth‖ – <strong>de</strong> la o persoana la alta („gura lumii‖ „ <strong>din</strong> vorba in vorba‖)<br />
Impresiile sau recenziile pe care turiştii le postează pe site - urile internet <strong>de</strong>dicate;<br />
Pentru a putea beneficia <strong>de</strong> acest tip <strong>de</strong> promovare nu există <strong>de</strong>cât o posibilitate – oferirea<br />
unor servicii competitive, care să-i <strong>de</strong>termine pe cei care au beneficiat <strong>de</strong> servicii sa<br />
recoman<strong>de</strong> serviciile mai <strong>de</strong>parte sau să revină în locaţie.<br />
Prin strategia <strong>de</strong> marketing se va urmări:<br />
Editarea carti, pliante si publicatii culturale,<br />
Realizarea unor campanii <strong>de</strong> promovare, informare si popularizare,<br />
Distribuirea materialelor <strong>de</strong> promovare la <strong>punct</strong>ele <strong>de</strong> informare turistica si in cadrul<br />
agentiilor <strong>de</strong> turism,<br />
Achizitionarea unor tabele cu afisare electronica a <strong>punct</strong>elor <strong>de</strong> atractie turistica <strong>din</strong><br />
localitatile <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> <strong>Arges</strong>,<br />
Construirea, mo<strong>de</strong>rnizarea si dotarea centrelor locale <strong>de</strong> informare în scopul promovarii,<br />
prezentarii si vizitarii turistice,
Dezvoltarea <strong>de</strong> sisteme electronice locale <strong>de</strong> rezervare pentru structurile <strong>de</strong> primire<br />
turistice <strong>din</strong> spatiul rural, conectate la sistemele regionale si nationale,<br />
Alcatuirea unei harti digitale a <strong>Ju<strong>de</strong>tului</strong> Argeş.<br />
Ten<strong>din</strong>ţa înregistrată <strong>de</strong> serviciile turistice în prezent la nivel internaţional trebuie să<br />
reprezinte <strong>punct</strong>ul <strong>de</strong> plecare şi pentru cei care activează în domeniul turistic pe raza ju<strong>de</strong>ţului<br />
Argeş şi anume trecerea <strong>de</strong> la servicii turistice <strong>de</strong> bază: transport, cazare, masă, tratament sau<br />
orice altă activitate ce reprezintă motivaţia <strong>de</strong> bază a călătoriei, ca: schi, iahting, vânătoare<br />
etc. la servicii turistice complementare: informaţii, manifestări cultural - artistice,<br />
divertisment sportiv, închirieri <strong>de</strong> obiecte, excursii, participări la festivaluri naţionale şi<br />
internaţionale, târguri şi expoziţii având drept scop promovarea meşteşugurilor tradiţionale,<br />
vizitarea monumentelor arhitectonice <strong>din</strong> zonă, conştientizarea administratorilor <strong>de</strong> structuri<br />
<strong>de</strong> primire turistică în ve<strong>de</strong>rea promovării culturii şi tradiţiei populare prin organizarea unor<br />
ateliere <strong>de</strong> lucru.<br />
Pentru a oferi turiştilor satisfacţiile dorite precum şi pentru a asigura creşterea încasărilor <strong>din</strong><br />
activităţile <strong>de</strong> prestări <strong>de</strong> servicii, organizatorii pot oferi o gamă foarte variată <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong><br />
agrement. Acest lucru este foarte important <strong>de</strong>oarece stârneşte atât interesul turiştilor cât şi pe<br />
cel al organizatorilor <strong>de</strong> turism. Acestea, prin atractivitatea lor, trebuie să-l <strong>de</strong>termine pe turist<br />
la o reorientare rapidă şi neforţată a cererii sale spre o serie <strong>de</strong> servicii recreative, fără a leza<br />
interesele majore urmărite <strong>de</strong> el într-o vacanţă sau sejur.<br />
În concordanţă cu motivaţia turistului, serviciile <strong>de</strong> agrement vizează <strong>de</strong>stin<strong>de</strong>rea şi<br />
reconfortarea fizică a acestuia prin realizarea <strong>de</strong> activităţi sportive, precum şi activităţi<br />
cultural-distractive sau instructiv-educative. Şi în acest sector <strong>de</strong> servicii diversificarea a<br />
cunoscut o creştere, acest lucru făcând să apară şi aici noi tipuri <strong>de</strong> vacanţe: vacanţe <strong>de</strong><br />
echitaţie, vânătoare, alpinism, yachting etc.<br />
Pentru <strong>de</strong>sfăşurarea activităţilor <strong>de</strong> agrement firmele care activează în domeniul turismului se<br />
pot asocia cu firme care asigură programe şi echipamente <strong>de</strong> agrement şi anume:<br />
* echipament legat <strong>de</strong> natură: terenuri <strong>de</strong> călărie, parcuri, minigră<strong>din</strong>i zoologice;<br />
* echipament sportiv: săli <strong>de</strong> gimnastică, tenis, piscine, saune, echipament pentru<br />
sporturi <strong>de</strong> iarnă;<br />
* echipament cultural: teatre, săli <strong>de</strong> spectacole, biblioteci, muzee;<br />
* echipament pentru divertisment: discoteci, săli <strong>de</strong> bal, cluburi, baruri, bowling.
Pentru <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii <strong>de</strong> turism este necesară înfiinţarea centrelor <strong>de</strong> informare<br />
turistică, <strong>de</strong>zvoltarea agenţiilor <strong>de</strong> turism, serviciilor <strong>de</strong> transport, crearea <strong>de</strong> servicii<br />
specializate <strong>de</strong> ghizi şi monitori.<br />
Dezvoltarea turismului are ca efect <strong>de</strong>zvoltarea şi a altor segmente <strong>din</strong> sfera serviciilor ceea<br />
ce va permite <strong>de</strong>zvoltarea economică a întregului ju<strong>de</strong>ţ, <strong>de</strong> aici şi importanţa realizării unei<br />
programări strategice la nivelul autorităţii publice ju<strong>de</strong>ţene.<br />
Cele mai importante grupe <strong>de</strong> servicii suplimentare care sunt corelate cu cele turistice sunt:<br />
serviciile <strong>de</strong> informare a clientelei turistice;<br />
serviciile <strong>de</strong> intermediere (închirieri şi rezervări);<br />
servicii cu caracter special (<strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> forme particulare ale turismului -<br />
congrese, târguri şi expoziţii, festivaluri, vânătoare);<br />
servicii cultural-artistice (participarea la spectacole şi manifestări folclorice;<br />
vizitarea <strong>de</strong> muzee, expoziţii; întâlniri cu personalităţi <strong>din</strong> domeniul cultural, al<br />
artei, ştiinţei; organizarea <strong>de</strong> excursii în împrejurimile staţiunilor; organizarea<br />
<strong>de</strong> concursuri pe diferite teme sau <strong>de</strong> în<strong>de</strong>mânare, dans, frumuseţe, orientare<br />
turistică);<br />
servicii sportive ce necesită personal specializat precum şi un echipament<br />
a<strong>de</strong>cvat;<br />
servicii financiare (sisteme <strong>de</strong> plată, operaţiuni bancare, schimb valutar);<br />
servicii diverse (serviciile <strong>de</strong> cură şi tratament balneo-medical).<br />
Toate aceste servicii suplimentare, în momentul acţionării ca un tot unitar au ca efect<br />
asigurarea unui sejur cât mai plăcut turiştilor, influenţând competitivitatea fiecărui prestator şi<br />
în acest fel <strong>de</strong>terminând o concurenţă foarte puternică pentru câştigarea sau atragerea fiecărui<br />
turist potenţial. În ve<strong>de</strong>rea valorificării patrimoniului natural, istoric si cultural, pentru<br />
inclu<strong>de</strong>rea acestora în circuitul turistic şi promovarea lor în scopul atragerii turiştilor se pot<br />
propune adoptarea unei strategii <strong>de</strong> marketing care să concure la realizarea obiectivelor<br />
planului <strong>de</strong> marketing.<br />
Elaborarea strategiei cu privire la serviciile turistice ce pot fi oferite şi promovate <strong>de</strong><br />
structurile <strong>de</strong> primire turistică este o operaţiune cât se poate <strong>de</strong> complexă, care presupune<br />
folosirea unui mare volum <strong>de</strong> informaţii (modul lor <strong>de</strong> recoltare, prelucrare şi utilizare fiind<br />
prezentat <strong>de</strong> cercetarea <strong>de</strong> marketing), precum şi a unor instrumente <strong>de</strong> lucru specifice.
Funcţie <strong>de</strong> obiectivele propuse, <strong>de</strong> resursele propuse a se aloca şi <strong>de</strong> perioada <strong>de</strong> timp<br />
necesară realizării acestor obiective, poate fi implemenat unul <strong>din</strong> tipurile <strong>de</strong> strategii<br />
prezentate mai jos.<br />
1. Strategia privind serviciile turistice existente<br />
Pentru a-şi asigura supravieţuirea sau consolidarea poziţiei pe piaţă, structurile <strong>de</strong> primire<br />
turistică trebuie să aibă în permanenţă în ve<strong>de</strong>re solicitările, gusturile şi pretenţiile clienţilor,<br />
pe <strong>de</strong> o parte, şi performanţele concurenţei, pe <strong>de</strong> altă parte, serviciile turistice pe care acestea<br />
le oferă fiind supuse în permanenţă unor analize şi perfecţionări.<br />
Majoritatea serviciilor turistice oferite clientelei <strong>de</strong> către firmele care activează în domeniul<br />
turismului fac parte <strong>din</strong> categoria celor vechi (existente).<br />
Fundamentarea strategiei cu privire la aceste produse presupune analiza poziţiei lor actuale şi<br />
evaluarea poziţiei viitoare.<br />
Analiza poziţiei actuale a serviciului turistic presupune găsirea răspunsurilor la următoarele<br />
întrebări:<br />
În ce măsură satisface el cererea i<strong>de</strong>ntificată <strong>de</strong>ja?<br />
Care este eficienţa serviciilor turistice concurente sau substituibile?<br />
Dacă nivelul <strong>de</strong> satisfacere a cererii este coborât, firmele trebuie să-şi pună problema<br />
perfecţionării serviciului existent (dacă nu chiar pe cea a înlocuirii lui cu unul nou).<br />
Insatisfacţiile clientelei pot fi <strong>de</strong>duse foarte uşor <strong>din</strong> reclamaţiile sau criticile pe care ea le<br />
formează în mod expres. Punerea la <strong>punct</strong> a unor sisteme <strong>de</strong> informare este foarte importantă,<br />
cu ajutorul lor încercându-se să se afle răspunsuri la întrebări <strong>de</strong> genul:<br />
Care sunt elementele (caracteristicile sau criteriile) în funcţie <strong>de</strong> care clienţii evaluează<br />
serviciul turistic?<br />
piaţă?<br />
existente?<br />
Cum sunt percepute şi poziţionate, <strong>de</strong> către clienţi, diversele servicii turistice aflate pe<br />
În ce măsură este <strong>de</strong>terminată fiecare dimensiune în alegerea serviciilor turistice<br />
Evaluarea poziţiei viitoare a serviciilor turistice este o operaţiune foarte complexă, care<br />
presupune utilizarea tehnicilor obişnuite <strong>de</strong> previziune. În acest scop, este absolut necesar să<br />
se anticipeze evoluţiile <strong>de</strong> or<strong>din</strong> tehnologic (în domeniul echipamentelor hoteliere), evoluţiile<br />
normale <strong>de</strong> la o fază la alta a ciclului <strong>de</strong> viaţă, cele care au loc în viaţa economică şi socială<br />
(legate <strong>de</strong> rata dobânzilor, <strong>de</strong> ratele <strong>de</strong> schimb valutar, <strong>de</strong> rata inflaţiei şi şomajului, <strong>de</strong> durata
timpului liber), cele <strong>de</strong> or<strong>din</strong> politic ş.a.m.d. Pe <strong>de</strong> altă parte, foarte importante sunt evoluţiile<br />
concurenţei actuale şi potenţiale.<br />
2. Strategia “produsului global” (serviciile <strong>de</strong> bază)<br />
Politica ―produsului global‖ vizează serviciul în ansamblu, la realizarea căruia stă o<br />
tehnologie având caracterul <strong>de</strong> proces şi totodată <strong>de</strong> sistem. Într-o astfel <strong>de</strong> accepţiune,<br />
strategia ‖produsului global‖ este structurată în funcţie <strong>de</strong> caracteristicile procesului, respectiv<br />
optica în care se <strong>de</strong>sfăşoară aceasta şi gradul său <strong>de</strong> divergenţă şi complexitate.<br />
Optica în care se <strong>de</strong>sfăşoară procesul exprimă orientarea acestuia spre produs sau spre piaţă,<br />
orientări care reprezintă, în acelaşi timp, câte o alternativă strategică.<br />
Orientarea spre produs reuneşte acţiuni care au drept obiectiv atenuarea efectelor negative<br />
generate <strong>de</strong> variabilitatea şi diversitatea serviciilor livrate. Ea se operaţionalizează prin<br />
instrumente ale politicii <strong>de</strong> ,,produs‖ cum sunt: creşterea productivităţii, standardizarea,<br />
procesarea şi livrarea serviciilor <strong>de</strong> serie, oferirea <strong>de</strong> facilităţi obligatorii.<br />
Orientarea spre piaţă este alternativa strategică prin care la baza tuturor acţiunilor firmelor<br />
care activează în domeniul turismului este pus clientul, instrumentul esenţial fiind<br />
personalizarea serviciilor, contrapus, în principiu, standardizării şi celorlalte instrumente<br />
menţionate în cadrul strategiei anterioare.<br />
3. Strategia elementelor tangibile<br />
Produsele tangibile cuprind totalitatea elementelor cu care clientul vine în contact şi care<br />
conferă anumite caracteristici serviciului, fiind luate în consi<strong>de</strong>rare înainte, în timpul şi după<br />
realizarea consumului. Unele <strong>din</strong>tre elementele tangibile sunt exterioare: locurile <strong>de</strong> parcare,<br />
<strong>de</strong>numirea complexelor turistice etc. iar altele inferioare: <strong>de</strong>signul, organizarea interioară,<br />
echipamentele, <strong>de</strong>corul etc.<br />
În formularea politicii ,,produselor‖ tangibile un loc aparte ocupă forma prestaţiei rezultate<br />
<strong>din</strong> modul în care se realizează interacţiunea prestator-client. Simpla enumerare a tipurilor<br />
posibile sugerează modul diferit în care se realizează combinaţia <strong>de</strong> elemente care alcătuiesc<br />
,,produsul global‖: auto-servire, servire clasică (interacţiune personal <strong>de</strong> contact-client) şi<br />
servire la distanţă (fără legătura directă prestator-client).<br />
Obiectivele politicii produselor tangibile sunt <strong>de</strong>finite <strong>de</strong> rolul pe care acestea îl au în<br />
realizarea prestaţiei: asigurare a condiţiilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfăşurare, facilitarea fluxului activităţilor şi<br />
oamenilor (personal şi client), crearea atmosferei şi diferenţierea faţă <strong>de</strong> concurenţi.<br />
Strategiile elementelor tangibile pot fi structurate pe baza atributelor pe care le conferă<br />
produsului global: ambianţa, exprimată <strong>de</strong> condiţiile <strong>de</strong> temperatură, umiditate, lumină,
muzică etc.; dispunerea spaţială şi funcţionalitatea maşinilor, echipamentelor şi mobilierului,<br />
precum şi semnele, simbolurile şi înscrisurile utilizate în facilitarea serviciilor. Alternativele<br />
strategice posibile sunt: conservarea elementelor (eventual restaurare), mo<strong>de</strong>rnizarea sau<br />
înlocuirea lor.<br />
Un rol important îl are asigurarea structurilor <strong>de</strong> primire turistică cu necesarul <strong>de</strong> resurse<br />
umane. Aceasta presupune: recrutarea <strong>de</strong> personal cu calificare înaltă, perfecţionarea acestuia<br />
în livrarea unor servicii cu calitate ridicată, recalificarea forţei <strong>de</strong> muncă exce<strong>de</strong>ntare pe alte<br />
domenii <strong>de</strong> activitate.<br />
4. Strategia privind serviciile turistice noi<br />
Strategia <strong>de</strong> marketing stabileşte calea prin care se ating obiectivele strategice <strong>de</strong> marketing<br />
ale unui ju<strong>de</strong>ţ în ceea ce priveşte <strong>de</strong>zvoltarea turistică a zonei. Atingerea obiectivelor<br />
prevăzute în planificarea <strong>de</strong> marketing se realizează într-o perioadă <strong>de</strong> timp şi nu la momente<br />
sau etape limitate, nesemnificative.<br />
Pentru a rezista în faţa asaltului concurenţei sau chiar pentru a <strong>de</strong>vansa concurenţa şi a<br />
răspun<strong>de</strong> cât mai bine cerinţelor clienţilor, structurile <strong>de</strong> primire turistică <strong>din</strong> zona Argeş<br />
trebuie să analizeze mereu problema oportunităţii aducerii pe piaţă a unor servicii noi.<br />
Ca instrument al politicii <strong>de</strong> marketing, înnoirea serviciilor este utilizată în operaţionalizarea<br />
alternativelor strategice <strong>de</strong> creştere a complexităţii şi divergenţei, asigurându-se pe această<br />
cale atingerea obiectivului <strong>de</strong> diferenţiere a serviciilor. În utilizarea sa trebuie pornit <strong>de</strong> la<br />
accepţiunea dată în literatura <strong>de</strong> specialitate conceptului <strong>de</strong> serviciu nou.<br />
În cadrul structurilor <strong>de</strong> primire turistică, paleta <strong>de</strong> tipuri <strong>de</strong> noi servicii variază <strong>de</strong> la inovaţii<br />
majore la schimbări <strong>de</strong> stil, în total fiind <strong>de</strong>scrise şase tipuri caracteristice.<br />
Pot fi puse în evi<strong>de</strong>nţă două tipuri <strong>de</strong> strategii privind serviciile noi: a inovării şi a înnoirii.<br />
Inovaţiile majore reprezintă servicii noi, necunoscute în momentul apariţiei. Ele sunt datorate,<br />
în cele mai multe cazuri, apariţiei unor alte nevoi şi prezintă grad ridicat <strong>de</strong> risc în lansare.<br />
Strategia inovării se bazează pe perfecţionare, pe toate căile posibile, a serviciilor turistice.<br />
Efortul creativ, tehnic şi economic solicitat <strong>de</strong> ea se situează în limite rezonabile, fiind mai<br />
uşor <strong>de</strong> suportat <strong>de</strong> câtre firmă, a<strong>de</strong>seori clientela solicitând-o cu precă<strong>de</strong>re.<br />
Strategia înnoirii propriu-zise, adică a producerii şi livrării pe piaţă a unor servicii turistice cu<br />
totul noi, este mult mai pretenţioasă şi mai greu <strong>de</strong> adoptat, presupunând cheltuieli <strong>de</strong><br />
cercetare şi <strong>de</strong> promovare consi<strong>de</strong>rabile.<br />
În aceeaşi or<strong>din</strong>e <strong>de</strong> i<strong>de</strong>i (ţinând seama <strong>de</strong>ci tot <strong>de</strong> amploarea înnoirii), literatura <strong>de</strong> profil<br />
semnalează încă două tipuri <strong>de</strong> strategii: a înnoirii prin diferenţiere şi prin ruptură.
Strategia înnoirii prin diferenţiere are cea mai întinsă arie <strong>de</strong> cuprin<strong>de</strong>re, în turism<br />
compoziţia produsului putându-se modifica mult mai uşor <strong>de</strong>cât în alte domenii <strong>de</strong> activitate.<br />
De exemplu schimbând numai condiţiile <strong>de</strong> cazare, numai cele <strong>de</strong> servit masa, numai traseul<br />
etc. (toate celelalte rămânând aceleaşi), se schimbă <strong>de</strong> fapt însuşi produsul turistic.<br />
Strategia înnoirii prin ruptură constă în aducerea pe piaţă a unui serviciu cu totul nou, sau<br />
dacă nu nou, cel puţin radical schimbat faţă <strong>de</strong> celelalte (în aşa fel încât să fie vorba <strong>de</strong> o<br />
noutate <strong>de</strong> anvergură).<br />
Dezvoltarea <strong>de</strong> noi servicii are în ve<strong>de</strong>re serviciile care se adresează clienţilor actuali,<br />
tradiţionali, iar diversificarea pe cele care vizează clienţii noi.<br />
Implementarea unei astfel <strong>de</strong> strategii <strong>de</strong> marketing va avea ca efect atingerea obiectivelor<br />
privind:<br />
- conservarea şi protejarea patrimoniului natural şi cultural, dar şi reducerea presiunii<br />
antropice asupra mediului, inerentă în condiţiile practicării turismului pe scară largă.<br />
-valorificarea atracţiilor turistice, prin <strong>de</strong>zvoltarea infrastructurii <strong>de</strong> mediu, a<br />
serviciilor, în general, şi a serviciilor <strong>de</strong> cazare şi agrement, în special, creşterea calităţii<br />
serviciilor oferite <strong>de</strong> acestea.<br />
-promovarea zonei, a produselor şi serviciilor turistice autentice, în ve<strong>de</strong>rea<br />
consolidării poziţiei pe piaţa naţională dar şi la nivel internaţional.<br />
Rezultatele se vor putea concretiza în:<br />
- restaurarea, consolidarea, protecţia şi punerea în valoare a monumente istorice,<br />
existente în ju<strong>de</strong>ţul Argeş,<br />
- crearea, mo<strong>de</strong>rnizarea si dotarea centrelor locale <strong>de</strong> informare în scopul promovarii,<br />
prezentarii si vizitarii turistice a ju<strong>de</strong>ţului Argeş,<br />
- promovarea serviciilor turistice, a structurilor <strong>de</strong> primire turistică, a circuitelor<br />
turistice în cadrul unui portal actualizat permanent,<br />
- crearea unui brand ``Valea Argeşului`` şi cresterea notorietatii potentialului turistic<br />
al ju<strong>de</strong>tul Argeş,<br />
- impulsionarea companiilor private şi a persoanelor fizice să-şi promoveze<br />
produsele specifice, urmând procedurile legale <strong>de</strong> protecţie, specifice brand-urilor şi<br />
mărcilor locale,<br />
- realizarea unui parteneriat public-privat în ve<strong>de</strong>rea organizării unor festivaluri<br />
anuale care să pună în valoare tradiţiile şi obiceiurile zonei Argeşului,
-înlesnirea colaborării cu touroperatori europeni în ve<strong>de</strong>rea promovării potenţialului<br />
turistic şi cultural al ju<strong>de</strong>ţului Argeş,<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea serviciilor <strong>de</strong> informare a turiştilor, prin campanii publicitare, în mass-<br />
media naţională, campanii <strong>de</strong> mailing, participarea la târguri şi expoziţii naţionale şi<br />
internaţionale <strong>de</strong> profil,<br />
-realizarea <strong>de</strong> materiale <strong>de</strong> promovare a obiectivelor/ circuitelor turistice (brosuri,<br />
ghiduri turistice, pliante, CD-uri prezentare, bannere, harti turistice etc) si sprijinirea<br />
<strong>de</strong>rularii <strong>de</strong> actiuni si campanii <strong>de</strong> promovare,<br />
-realizarea unor parteneriate public-privat în ve<strong>de</strong>rea creării, reabilitării şi extin<strong>de</strong>rii<br />
infrastructuriilor <strong>de</strong> agrement, inclusiv a utilităţilor aferente, prin accesarea unor finanţări<br />
europene,<br />
-realizarea unor investiţii în ve<strong>de</strong>rea amenajării în scop turistic a obiectivelor<br />
turistice naturale <strong>din</strong> ju<strong>de</strong>ţul Argeş, prin instalaţii <strong>de</strong> iluminat, încălzire, ventilaţie,<br />
crearea/mo<strong>de</strong>rnizarea grupurilor sanitare, crearea <strong>punct</strong>elor <strong>de</strong> colectare a gunoiului menajer,<br />
naturale,<br />
-construirea/mo<strong>de</strong>rnizarea căilor <strong>de</strong> acces la principalele obiective turistice<br />
-<strong>de</strong>zvoltarea unor baze <strong>de</strong> agrement care să contribuie la creşterea calităţii şi varietăţii<br />
serviciilor turistice,<br />
-extin<strong>de</strong>rea/mo<strong>de</strong>rnizarea spaţiilor <strong>de</strong> cazare, având în ve<strong>de</strong>re că odihna turiştilor<br />
este condiţionată <strong>de</strong> amplasarea spaţiilor <strong>de</strong> cazare, <strong>de</strong> izolarea fonică a camerelor în raport cu<br />
zonele <strong>de</strong> mare circulaţie cum ar fi scări, lifturi, culoare <strong>de</strong> trecere, holurile <strong>de</strong> staţionare <strong>din</strong><br />
interiorul unităţii, <strong>de</strong> mişcarea personalului,<br />
-realizarea unor studii privind evoluţia indicatorilor turistici la nivel ju<strong>de</strong>ţean, în<br />
ve<strong>de</strong>rea monitorizării <strong>de</strong>zvoltării durabile a tuturor zonelor cu potenţial turistic,<br />
- <strong>de</strong>zvoltarea economică a zonei prin <strong>de</strong>zvoltarea susţinută şi a celorlalte servicii<br />
(comerţ, agrement, publicitate, medicale, financiare, etc.), care concură la oferirea unor<br />
pachete turistice la standar<strong>de</strong> internaţionale,<br />
- impulsionarea companiilor private să acceseze fonduri nerambursabile, în ve<strong>de</strong>rea<br />
construirii, mo<strong>de</strong>rnizărilor structurilor <strong>de</strong> primire turistică şi dotării corespunzătoare a<br />
acestora precum şi <strong>de</strong>zvoltării unor activităţi <strong>de</strong> agrement bazat pe tradiţii locale,
- introducerea gratuită a unei televiziuni cu circuit închis, a unui program publicitar<br />
care să prezinte evenimentele mon<strong>de</strong>ne <strong>din</strong> zontracţie turistică ele <strong>de</strong> precum şi ofertele <strong>de</strong><br />
afaceri ale mediului <strong>de</strong> afaceri <strong>din</strong> zonă,<br />
- îmbunătăţirea infrastructurii pentru turism, a stimulării <strong>de</strong>zvoltării micii industrii<br />
locale, concomitent cu adoptarea unor măsuri concrete <strong>de</strong> diversificare a ofertei turistice şi<br />
<strong>de</strong> protecţie a mediului, precum şi <strong>de</strong> creare <strong>de</strong> noi locuri <strong>de</strong> muncă,<br />
- organizarea <strong>de</strong> campanii <strong>de</strong> informare şi conştientizare a reprezentanţilor<br />
structurilor <strong>de</strong> primire turistică acreditate <strong>de</strong> Ministerul pentru Întreprin<strong>de</strong>ri Mici şi Mijlocii,<br />
Comerţ, Turism şi Profesii Liberale, în ve<strong>de</strong>rea implementării la nivel <strong>de</strong> companii a unor<br />
strategii <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare bazate pe:<br />
mo<strong>de</strong>rnizarea structurilor <strong>de</strong> primire truistică existente dar şi construirea unor<br />
structuri noi dar care să respecte specificul arhitectural <strong>din</strong> zonă,<br />
păstrarea tradiţiilor culturale şi promovarea acestora,<br />
creşterea permanentă a standardului <strong>de</strong> calitate al serviciilor oferite turiştilor,<br />
dotarea camerelor cu inventar complementar la cererea clienţilor (fără<br />
perceperea unor taxe suplimentare),<br />
închirierea prin recepţiile hoteliere a unor obiecte <strong>de</strong> uz personal sau <strong>de</strong><br />
inventar mărunt,<br />
asigurarea unor spaţii (linii) comerciale pentru <strong>de</strong>sfacerea unor produse<br />
necesare clientelei în timpul sejurului sau pentru cumpărarea unor articole.<br />
- conştientizarea populaţiei asupra avantajelor şi implicaţiilor <strong>de</strong>zvoltării agroturismului,<br />
responsabilităţilor ce îi revin privind protecţia mediului,<br />
- organizarea unor circuite turistice care să includă principalele obiective culturale <strong>din</strong><br />
ju<strong>de</strong>ţul Argeş dar în principal cetăţile Poenari şi Oratea,<br />
- înfiinţarea şi mo<strong>de</strong>rnizarea taberelor şcolare existente incluse în circuitul turistic şi<br />
autorizate <strong>de</strong> către Agenţia Naţională a Taberelor şi Turismului Şcolar (Corbeni,<br />
Stoieneşti, Nucşoara, Păuleasca, Valea Mare-Ştefăneşti, Baza turistică Piteşti),<br />
- creşterea gradului <strong>de</strong> promovare şi accesibilitate pentru circuitele turistice, în ceea ce<br />
priveşte turismul cultural, <strong>din</strong> următoarele zone:
Zona 1: Stefanesti, Calinesti, Topoloveni, Leor<strong>de</strong>ni, Bogati, Priboieni, Beleti-<br />
Negresti, Dobresti, Botesti;<br />
Zona 2: Mioveni, Titesti, Davi<strong>de</strong>sti, Stalpeni, Vulturesti, Mihaesti, Hartiesti, Poenarii<br />
<strong>de</strong> Muscel, Boteni, Cetateni, Mioarele, Campulung, Stoenesti, Valea Mare Pravat,<br />
Dragoslavele, Dambovicioara;<br />
Zona 3: Maracineni, Micesti, Darmanesti, Cosesti, Balilesti, Vla<strong>de</strong>sti, Schitu-Golesti,<br />
Aninoasa, Go<strong>de</strong>ni, Berevoiesti, Bughea <strong>de</strong> Jos, Bughea <strong>de</strong> Sus, Albestii <strong>de</strong> Muscel,<br />
Leresti, Rucar;<br />
Zona 4: Bradu, Oarja, Cateasca, Suseni, Rociu, Ratesti, Teiu, Negrasi, Mozaceni,<br />
Slobozia, Stefan cel Mare, Catanele;<br />
Zona 5: Albota, Lunca Corbului, Costesti, Stolnici, Buzoiesti, Harsesti, Ungheni,<br />
Recea, Barla, Caldararu, Izvoru, Mirosi, Raca, Popesti;<br />
Zona 6: Mosoaia, Sapata, Ve<strong>de</strong>a, Poiana Lacului, Babana, Cocu, Uda, Ciomagesti,<br />
Cuca;<br />
Zona 7: Bu<strong>de</strong>asa, Malureni, Musatesti, Bradulet, Nucsoara, Corbi, Domnesti,<br />
Pietrosani;<br />
Zona 8: Bascov, Merisani, Baiculesti, Curtea <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Valea Danului, Valea Iasului,<br />
Albestii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Corbeni, Arefu;<br />
Zona 9: Draganu, Cotmeana, Moraresti, Poenarii <strong>de</strong> <strong>Arges</strong>, Ciofrangeni, Tigveni,<br />
Cepari, Suici, Salatrucu;<br />
Zona 10: Pitesti.<br />
Anexa nr. 3 Principiile restaurarii.<br />
Notiunea <strong>de</strong> restaurare si etapele istorice si stiintifice ale acesteia
Carta internationala a restaurarilor, adoptata la Venetia in anul 1964, introduce notiunea<br />
<strong>de</strong> loc istoric, <strong>de</strong>finind acele peisaje caracteristice, terenurile care au constituit spatiul unor<br />
evenimente importante pentru viata popoarelor, zonele arheologice si ariile unor vechi asezari.<br />
Potrivit <strong>de</strong>finitiilor aceluiasi document, monumentele istorice constituie o grupare, un<br />
ansamblu care isi poate schimba configuratia la diferite intervale <strong>de</strong> timp. Acestea sunt<br />
marturii ale unor civilizatii ale trecutului, care ne vorbesc <strong>de</strong>spre evolutia conceptiilor estetice<br />
si reflecta evenimentele cele mai importante <strong>din</strong> viata popoarelor. A aparut astfel notiunea <strong>de</strong><br />
restaurare, notiune care a avut o evolutie istorica si a prezentat diverse abordari in ceea ce<br />
priveste modalitatile <strong>de</strong> pastrare a monumentelor.<br />
Astfel, prima etapa a viziunilor cu privire la restaurare, <strong>de</strong>numita etapa empirica, cuprin<strong>de</strong><br />
primele patru <strong>de</strong>cenii ale secolului al XIX-lea. Aceasta se fundamenta pe principiul <strong>de</strong> a<br />
obtine reintregirea monumentelor istorice prin repunerea in opera a elementelor originale sau<br />
prin reeditarea acestora.<br />
A doua etapa, <strong>de</strong>numita etapa doctrinara, se intin<strong>de</strong> aproximativ intre anii 1840 – 1880,<br />
bazandu-se pe principiul readucerii monumentelor istorice la etapa initiala a existentei lor,<br />
anuland, in felul acesta caracterul specific al operei, rezultat <strong>din</strong> suprapunerea unor<br />
monumente succesive ale realizarii sale.<br />
Cea <strong>de</strong>-a treia etapă, care incepe aproximativ cu anul 1880 si dureaza pana dupa cel <strong>de</strong>-al<br />
doilea război mondial, poate fi <strong>de</strong>numită etapa restaurărilor istorice si stiintifice. Aceasta se<br />
caracterizeaza prin doua elemente fundamentale: studiul aprofundat al istoriei monumentului,<br />
care sa permita reconstituirea elementelor disparute pe baza unor documentatii certe si<br />
pastrarea tuturor etapelor valoroase ale existentei sale.<br />
Gustavo Giovannoni fundamenteaza aşa-numita restaurare ştiinţifică, care tin<strong>de</strong> să limiteze<br />
intervenţiile restauratorilor exclusiv la o stricta conservare.<br />
Notiunea <strong>de</strong> restaurare capata o noua dimensiune in perioada ulterioara celui <strong>de</strong>-al doilea<br />
Razboi Mondial, noua orientare urmarind sa îmbine principiul istoric, al păstrării<br />
componentelor valoroase, cu acela al reeditării unităţii plastice a monumentelor. De aici<br />
<strong>de</strong>curge admiterea unor reintregiri sau reconstituiri bazate pe o documentaţie certa, care sa<br />
permită reeditarea aspectului monumentului corespunzător unei anumite etape a existenţei<br />
sale (consi<strong>de</strong>rata etapa optima), fie, in lipsa unor marturii istorice, admiterea unor completari<br />
neutre, elaborate în spiritul arhitecturii contemporane.<br />
In conceptia stiintifica mo<strong>de</strong>rna, restaurarea este inteleasa ca un complex <strong>de</strong> operatii care se<br />
esaloneaza in cadrul a doua etape distincte: lucrarile <strong>de</strong> conservare si lucrarile <strong>de</strong> restaurare<br />
propriu zisa.<br />
Lucrarile <strong>de</strong> conservare reprezinta intregul sir <strong>de</strong> masuri care au drept obiectiv pastrarea<br />
monumentului in bunastare si, <strong>de</strong>ci, prelungirea existentei sale. Lucrarile <strong>de</strong> conservare<br />
cuprind atat operatii <strong>de</strong> intretinere, cat si masuri <strong>de</strong> consolidare a monumentului. Lucrarile <strong>de</strong><br />
conservare nu au ca obiectiv modificarea aspectului monumentului, ci pastrarea lui in forma<br />
in care a ajuns pana la momentul actual.<br />
Lucrarile <strong>de</strong> restaurare reprezinta acele categorii <strong>de</strong> lucrari care urmaresc readucerea unui<br />
monument fie la starea sa initiala, fie la o forma pe care a capatat-o in cursul uneia <strong>din</strong>tre<br />
etapele valoroase ale existentei sale. Restaurarea constituie <strong>de</strong>ci, un proces <strong>de</strong> selectie, <strong>de</strong>
inlaturare a unor componente lipsite <strong>de</strong> valoare care <strong>de</strong>formeaza monumentul si totodata un<br />
proces <strong>de</strong> evi<strong>de</strong>ntiere si valorificare a componentelor reprezentative <strong>din</strong> momentele ce<br />
oglin<strong>de</strong>sc evolutia istoriei arhitecturii unui monument istoric.<br />
Lucrarile <strong>de</strong> restaurare se impart in urmatoarele categorii:<br />
<strong>de</strong> eliberare - acea categorie <strong>de</strong> lucrari prin care se urmareste <strong>de</strong>gajarea unui<br />
monument <strong>de</strong> suprapuneri, stratificari si adaosuri lipsite <strong>de</strong> valoare;<br />
<strong>de</strong> reintregire - inlocuirea unor parti <strong>din</strong>tr-un monument, ca urmare a starii <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>gradare in care se regasesc sau completarea unor parti lipsa, reconstituite pe baza <strong>de</strong><br />
documente sau prin analogie. Operatiile <strong>de</strong> reintregire se pot referi la componentele<br />
volumetrice, spatiale sau <strong>de</strong>corative.<br />
<strong>de</strong> reconstituire - reeditarea unui monument disparut <strong>din</strong> cauze fortuite, pe baza unor<br />
documente care permit reconstructia sa integrala.<br />
<strong>de</strong> inovatie – <strong>de</strong>savarsirea unui monument ramas nefinalizat, reeditarea unor<br />
componente functionale disparute pentru a caror reconstituire lipsesc documente sau<br />
inclu<strong>de</strong>rea in cadrul unui ansamblu istoric a unor elemente noi.<br />
Lucrarile <strong>de</strong> terminare, <strong>de</strong> completare sau extin<strong>de</strong>re sunt consi<strong>de</strong>rate lucrari <strong>de</strong> restaurare<br />
datorita faptului ca arhitectul opereaza asupra unor monumente istorice sau intr-un cadru<br />
istoric.<br />
In 1883, in cadrul Congresului arhitectior si inginerilor italieni, au fost enuntate principiile<br />
restaurarilor istorice, dupa cum urmeaza:<br />
Monumentele reprezinta o valoare nu numai <strong>din</strong> <strong>punct</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al evolutiei<br />
arhitecturii, ci si pentru ca acestea sunt niste documente ale istoriei popoarelor, orice<br />
renuntare la o etapa a existentei lor reprezentand un prejudiciu. Prin urmare, se vor<br />
consi<strong>de</strong>ra monumente toate adaugirile sau modificarile operate <strong>de</strong>-a lungul timpului<br />
edificiului initial, cu exceptia celor mascheaza vreuna <strong>din</strong> partile importante ale<br />
monumentului;<br />
Se consi<strong>de</strong>ra a fi mai oportuna consolidarea <strong>de</strong>cat reparatia, reparatia <strong>de</strong>cat<br />
restaurarea, restaurarea <strong>de</strong>cat infrumusetarea, evitandu-se adaugiri si innoiri;<br />
Elementele distruse ori stirbite pot fi reconstituite numai pe baza documentului cert<br />
care prezinta starea initiala a monumentului. Astfel, monumentul va purta un semn<br />
incis sau data restaurarii, evitandu-se confuzia partilor reconstruite cu elementele<br />
originale;<br />
In cazul necesitatii unor completari sau adaugiri datorate instabilitatii cladirii, lucrarile<br />
vor fi executate intr-o arhitectura diferita <strong>de</strong> cea a monumentului, dar care sa nu<br />
contrasteze cu aspectul acestuia.<br />
In 1931, la Atena, in cadrul unei conferinte a restaurarilor, se formuleaza principiile<br />
conservarii si restaurarii monumentelor intr-un document intitulat „Carta Atenei‖,<br />
conturandu-se astfel importanta pastrarii patrimoniului artistic si arheologic al umanitatii.<br />
Carta Atenei recomanda urmatoarele principii <strong>de</strong> restaurare :<br />
instituirea unor masuri <strong>de</strong> intretinere a monumentelor, iar in cazul unor <strong>de</strong>gradari sau<br />
distrugeri se recomanda ca restaurarile sa respecte opera istorica si artistica a<br />
trecutului, fara interzicerea stilului nici unei epoci;
monumentele aflate in stare <strong>de</strong> ruina vor fi pastrate in forma in care se gasesc,<br />
interventia specialistului limitandu-se la reasezarea la locul initial a elementelor<br />
originale;<br />
monumentele aflate in stare <strong>de</strong> integritate vor fi atent cercetate, stabilindu-se astfel<br />
<strong>de</strong>fectele pe care acestea le prezinta;<br />
in lucrarile <strong>de</strong> restaurare se vor folosi toate mijloacele tehnice mo<strong>de</strong>rne, in special<br />
betonul armat, acestea fiind insa ascunse pentru a nu altera aspectul edificiilor;<br />
edificiile noi incluse in perimetrul vechilor orase, vor respecta fizionomia si caracterul<br />
specific al acestora.<br />
In 1932 Gustavo Giovannonni reelaboreaza principiile Cartei <strong>de</strong> la Atena, respingand<br />
restaurarea si acceptand in exclusivitate masurile <strong>de</strong> conservare. In viziunea lui,<br />
monumentele apar ca marturii istorice, in consecinta, lucrarile <strong>de</strong> restraurare vor tine seama <strong>de</strong><br />
istoria monumentului, respectiv <strong>de</strong> toate etapele existentei sale.<br />
Roberto Pane, arhitect italian, <strong>de</strong>fineste restaurarea ca fiind un act critic si creator,<br />
consi<strong>de</strong>rand activitatea creatorului echivalenta cu cea <strong>de</strong> creatie. Obiectivul principal il<br />
reprezinta i<strong>de</strong>ntificarea acelei imagini a monumentului care sa fie in cel mai mare grad<br />
purtatoare a unei calitati estetice si i<strong>de</strong>ntificarea acelei parti care urmeaza a fi <strong>de</strong>molata,<br />
intrucat aceasta altereaza imaginea monumentului. Printre aceste ten<strong>din</strong>te se inscrie si i<strong>de</strong>ea<br />
renuntarii la marcarea interventiei restauratorului, intrucat aceste operatii ar aduce la aspecte<br />
distonante si ar transforma monumentul intr-un istoric al restaurarilor.<br />
In mai 1964, in cadrul unui Congres al arhitectilor si tehnicienilor <strong>de</strong> monumente, care a avut<br />
loc la Venetia, a fost elaborata o noua Carta internationala privind conservarea si<br />
restaurarea monumentelor istorice. Noua Carta mentine principiile <strong>de</strong>finite in cea <strong>de</strong> la<br />
Atena, oferind insa posibilitati mai largi in ceea ce priveste aplicarea principiilor <strong>de</strong> restaurare<br />
la caracterul specific al patrimoniului arhitectural.<br />
Monumentul istoric este <strong>de</strong>finit aici ca fiind unul ce „ cuprin<strong>de</strong> atat creatia arhitecturala<br />
izolata, cat si asezarea urbana sau rurala care aduce marturia unei civilizatii anumite, a unei<br />
evolutii semnificative sau a unui eveniment istoric”, iar restaurarea este <strong>de</strong>finita ca „o<br />
operatie care trebuie sa aiba in<strong>de</strong>obste un caracter exceptional. Ea are ca scop conservarea<br />
si punerea in evi<strong>de</strong>nta a valorii estetice si istorice a monumentului si se bazeaza pe respectul<br />
ramasitelor trecutului si pe documente autentice. Ea se opreste acolo un<strong>de</strong> incepe ipoteza;<br />
<strong>din</strong>colo <strong>de</strong> aceasta, orice lucrare <strong>de</strong> completare, consi<strong>de</strong>rata indispensabila, va fi inteleasa<br />
ca o compozitie arhitecturala si va trebui sa poarte pecetea epocii noastre”.<br />
Asemeni Cartei <strong>de</strong> la Atena, cea <strong>de</strong> la Venetia accepta folosirea tuturor mijloacelor mo<strong>de</strong>rne<br />
<strong>de</strong> conservare in ve<strong>de</strong>rea consolidarii unui monument, atunci cand mijloacele traditionale se<br />
dove<strong>de</strong>sc ina<strong>de</strong>cvate. Se accepta, <strong>de</strong>asemenea, in<strong>de</strong>partarea elementelor care prezinta un<br />
interes minor, <strong>de</strong>gajandu-se astfel elemente ascunse <strong>de</strong> o inalta valoare istorica, arheologica<br />
sau estetica.<br />
Cercetarile premergatoare lucrarilor <strong>de</strong> restaurare<br />
Procesul <strong>de</strong> restaurare a unui monument presupune patru operatii esentiale:<br />
cercetarea<br />
releveul<br />
proiectarea
executia<br />
Cercetarea, prima operatie <strong>din</strong> intregul sir al lucrarilor <strong>de</strong> restaurare vizeaza urmatoarele<br />
aspecte: cercetarea izvoarelor si a documentelor, cercetarea monumentului cu caracter<br />
arhitectural, arheologic si istoric, cercetari arheologice in zona monumentului si cercetari <strong>de</strong><br />
laborator asupra structurii si rezistentei materialelor.<br />
Izvoarele si documentele sunt <strong>de</strong> mai multe feluri:<br />
a) Izvoare literare – cronici, scrisori, insemnari <strong>de</strong> calatorie, texte cu caractare didactic,<br />
beletristice, lucrari stiintifice, ghiduri – pot oferi informatii cu privire la imprejurarile in care<br />
un monument istoric a fost construit.<br />
b) Documente cartografice – harti terestre si <strong>de</strong> navigatie, planuri cadastrale.<br />
c) Izvoare iconografice – gravuri, fresce, picturi, fotografii.<br />
d) Izvoare folclorice, etnografice – izvoare narative orale.<br />
e) Documente heraldice si sigilografice – steme, embleme, sigilii <strong>de</strong> cancelarie.<br />
f) Documente cu caracter tehnic – piese <strong>de</strong>senate, relevee, fotografii.<br />
g) Documente arheologice – arhitecturale, epigrafice, numismatice.<br />
Rolul principal il procesul <strong>de</strong> restaurare al unui monument ii este atribuit arhitectului, ajutat<br />
<strong>de</strong> inginerul <strong>de</strong> rezistenta si <strong>de</strong> instalatii, inginerul constructor, istorici, arheologi, artisti<br />
plastici – specializati in pictura in fresca, in ulei, pe panza sau lemn, sculptura in piatra, lemn<br />
sau bronz.<br />
In concluzie, in urma cercetarilor preliminare ale unui monument se obtin informatii cu<br />
privire la caracterul si particularitatile acestuia sub aspect functional si a starii <strong>de</strong> conservare,<br />
permitandu-i restauratorului sa aprecieze care au fost etapele <strong>de</strong> constructie, elementele<br />
originale sau adaugirile care prezinta interes, sa <strong>de</strong>termine starea <strong>de</strong> conservare a unui<br />
monument. Toate aceste date vor contribui la alegerea solutiei <strong>de</strong> restaurare si la stabilirea<br />
lucrarilor <strong>de</strong> consolidare necesare.