You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
214<br />
de a le mai mali, pentru a desvolta portul Odesel.<br />
Pe baza acestor conditii de pace, primite- de alu,si, se<br />
intrunesce un congres la Paris in 1856 compus din delegatii<br />
celor §epte marl puteri europene, care sa se intalega asupra<br />
conditiilor desavar§ite 'ale Wei.<br />
Situatia, ce trebuia sa se faca tarilor romane, preocupa<br />
mult pe membril congresului i iata pentru ce. Revolutia<br />
din 1848 aratase 66, Muntenil pa cit si Moldovenil ureaii<br />
protectoratul rusesc §i. e aceea i puterile aliate impusese<br />
ca dna din conditiile de capitenie ale pacel cé era sa se<br />
incheie cu Rusia, ca ea sa renunte la acosta autoritate pe<br />
care §i-o insusise. Tarile romane insa mai cereat unirea lor<br />
intr'un singur stat, in fruntea caruia sa nu se mai punk<br />
un doinn din tara, ci unul de nem strain, luat din o mare<br />
dinastie europena.<br />
Napoleon al III-lea, care dusese razboiul irt contra Rusiei,<br />
in scopul de a scapa pe Turd de cotropirea el, se gandi<br />
ca daca War infiinta din Wile romane un stat unic i s'ar<br />
intari pozitia Jui, punéndu-i-se in frunte un principe din o<br />
casa domnitOre europena, s'ar pune cea mai minunata stavita<br />
inaintarel Rusiel catra sudul Dunarei. Napoleon deel<br />
vroia intärirea Romanilor ca ñn mijloc de a apéra Turcia<br />
de viitórele atacuri ale Rusiel. El propuse deci in congresul<br />
de Paris ca la viitOrea reorganizare a pricipatelor, e.5, se<br />
tina sama de dorintele lor, acele de a fi unite inteun singur<br />
stat i puse sub domnia unui principe strain.<br />
In loc ca Turcia sa fie multamita de propunerea lui<br />
Napoleon, ea i se impotrivi eu mare inclarätnicie, fiind impinsa<br />
la acesta impctrivire de Austria, care nu putea vedea<br />
cu ochl, buni intarirea némului romanesc.<br />
Austria anume doria sa puna mana pe tarile romane.<br />
Acésta se véduse intaiii la anexarea Olteniel pe care insa<br />
Austria fusese nevoita s'o inapoésca ; apoi la acea a Buco-<br />
vinei care ramase sub ea. Din aceemi pricina ocupase<br />
ustriacil Muntenia §i Moldova dupa retragerea Rusilor din<br />
ele in 1853. Dar chiar daca Austria nu ar fi putut st puna<br />
mana desavarsit. pe tarile romane, ea vroia cel putin sa le<br />
exploteze in chip banese ; sa aiba in ele tot-derma o influenta<br />
atat de mare, incit toate intreprinderile folositóre (ocnele,<br />
poe,tele, telegraful, drumuri de fier, band etc.) sa se<br />
A-