Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
187<br />
riografia se mantine, in intaia parte a epocei Fanariote, aprOpe<br />
la inaltimea la care ajunsese sub Tireche i Miron Costin, si<br />
anurne prin cronicarii Neculai Costin, Axinte Uricarul, loan<br />
.iieculcea mai ales, care pretutindene dojänesce pe Greci si<br />
plange tam lui de nenorocirile pe care e nevoita sa, le sufere<br />
din pricina lor; apoi urmkä Neculai Mustea tot atat de protivnic<br />
Orecilor, o cronica anonima ce a fost tradusa in grecesce<br />
de A lexandru A miras, loan Canto i in sfarsit ultimul<br />
cronicar moldovan Lnache Coyllniceana, care incetéza, descrierea<br />
evenementelor cu anul 1774. De la el inainte, istoriografia<br />
in Moldova apune, tocmai in vrernea ce ea revine la o noua<br />
inflorire in Muntenia, cu DioDisie Eclesiarcul i Zilot Romanul.<br />
Dar lipsa cronicarilor este inlocuita in Moldova cu produceri<br />
literare de alta natura, precum cu vestitul necrolog (cuvént<br />
de inmormantare ) asupra lui Stefan cel Mare, alcatuit de un<br />
necunoscut pe la sfarsitul vécillui al XVIII-lea. Acest cuvént<br />
este fOrte frumos, plin de inminunare, pentru 1Tiar6ta figura<br />
a.eroului moldovan i respirand pretutindene cea mai ardetOre<br />
iubire de tara. S? mai gasesce si un cuvent al unui taran<br />
ctara 1.)al, in care ac..*ia sunemustrati pentru modul curn<br />
ei exploataü munca taranului, precurn si mai multe satire<br />
contra Grecilor.<br />
In afara de aceste scrieri, care eraa forte cetite de po<br />
porul roman, de si nimene nu indraznea sa le tiparésca, ca<br />
unele ce eraii indreptate contra Grecilor, se mai infiintaza. catra<br />
sfarsitul epocei fanariote niste scOle rornanesci, de caracter mai<br />
inalt decat shnplele scóle 'de p eotie. Asa in Moldova se infiintazA,<br />
la Socola langa Iai, o &AKA de catehezie (1804) adeca<br />
de preop mai inaltiL in care se inveta i istoria, limba latina<br />
si gramatiea. Gheorylte Asalci, fiul preotului Leon Asaki, ce studiase<br />
in Lemberg, Viena si Roma, deschide la Iasi o scOla<br />
pentru formarea de ingineri hotarnici, (1813) i o scOlA analOga,<br />
este deschisa in Bu curesci de catra invétatul Roman din Transilvania<br />
Gheorghe Lazar (1816). Era nevoie a se inffinta sae<br />
de inginerie in limba romana, din pricina multelor procese de<br />
delimitäri de moii, pentru limpeclirea carora se simtia nevoia<br />
unor ingineri hotarnici. Acestia insa trebuind sa lee cunoscinta<br />
hotarelor mosiilor din vechile documente romanesci, trebuia ca<br />
pregatirea lor sciintifica sa se faca in limba romana. Din acesta,<br />
nevoie insa se vede cat de putin serios era studiul materna