You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
146<br />
care pedepsesce aspru pe omoritorii lui Constantin postelnicht!,<br />
pe Stroia Leurdénu ii primbla gol pe un car, cu scrisorile<br />
ile Oa aninate de gat, i apoi ii calughresce in o<br />
manastire. Anton insa nu ramfme mult timp domn si este<br />
rasturnat, tot prin ban], de Griyore Ghica, acel ce ordonase<br />
mOrtea hit Constantin Cantacuzen. S troia Leurd6nu ltlptida<br />
potcapul, redevine ministru i persecuth strasnic pe Can tacuzem,<br />
punèndu'i la inchisOre si battIndu'i la thlpi. AprOpe<br />
tot asa de reu sunt tratati si de Gheorghe Duca urmash<br />
Iui Origore Uhia. Cantacuzenh se hotarasc atunci a rOsturna<br />
din non pe domnul ce% dusmanea, de asta data insa in<br />
favOrea unut membru chiar din familia lor, ,o,rban Cantatacuzen.<br />
,5'arban Conloeuzen 1679-1688 si rasboinl yermanolure.Cheltnesce<br />
forte mutt pentru capetarea domniei, mai<br />
bine de 650,000 de lei. De abia se apucasa a mai tocmi tam,<br />
cand iata ca un mare rhsboiu izbucnesce intro Turci de<br />
o parte, ( ;ermanii aliati cu Venetienil i Polonii, do alto. Turch<br />
vroind st 1ov6sca cumplit pe crestim, ataca chiar Viena<br />
sub vizirul Cara Mustafa in 1683. zirban Cantacuzen si Gheorghe<br />
Duca al Moldovei stint silitt sa ie parte cu Turcii la asediul<br />
Vienei; dar ei tineau in ascuns cu crestinii, le comunicau<br />
tOte stirile din ostirea turcesca ce puteati sit%<br />
intereseze, in-<br />
tardieau pe cat puteati facerea prolurilor, si carol erau nevoiti<br />
sa traga cu ttmul asupra Vienei, incarcau tunurile lor crt ghinide<br />
de paie. Prin acest concurs Vionejit pot sa tinh piept Turcilor<br />
vr'o donè bunt pana la sosirea regeltn polon Sobieski, care<br />
vine cu armata 1w, raspinge pe Turco si despresóra Viena.<br />
'Audi desmoralizati prin victoria crestinilor sunt Ittlitt in<br />
tOte intalnirile ; ci pei d cetatea Buda de langa Pesta in 1686<br />
si in 1667 sunt. batuti la Mohacz, acolo nude in 1526 et sfarama<br />
se rogatul Ungariei in 1688 imperialii ieu capitala Transilvaniei,<br />
Belgradul sail Alba Julia.<br />
Sorban Ca ntacuzen, vèdend izbAndile Nemtilor, se pleca<br />
mai pe fata catra ei. Era insa o partida de boieri in Muntenia,<br />
care se temea ca Nemtii, devenind stOpanh Munteniei, s.<br />
nu impunä Orel lor catolicismul. Vëdéndu'l pe Shrban prea<br />
inclinat chtra Germam, pune sa'l otravesca in 1 Octomvrie<br />
1688.