CRONICELE MU\TE\E
CRONICELE MU\TE\E
CRONICELE MU\TE\E
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ACADEMIA ROMANA<br />
<strong>CRONICELE</strong> <strong>MU\TE\E</strong><br />
DE<br />
N. IORGA<br />
MEMBRII CORESPONDENT AL ACADEMIEI ROMANE<br />
iNTAIUL MEMORIU,<br />
<strong>CRONICELE</strong> DIN SECOLUL AL XVII-lea.<br />
ESTRAS DIN<br />
ANALELE ACADEMIEI ROMANE<br />
Seria II. Tom. XXI.<br />
MEMORIILE SECTIUNII ISTORICE.<br />
BUCURESCI<br />
INSTITUTIIL DE ARTE GRAFICE CAROL GblilL<br />
FurnIser al C urtll Regale<br />
16. STRADA DOMNEI, 18<br />
1899.
<strong>CRONICELE</strong> MUNTENE<br />
DE<br />
N. IORGA.<br />
Membru corespondent al Academie Rumble.<br />
INTAIIIL MEMORIt.<br />
<strong>CRONICELE</strong> DIN SECOLUL AL XVII-lea.<br />
$edinta de la 26 Martie 1899.<br />
Publicatiunea de isvOre noue din 1ntaiul memorifi cuprins in acest<br />
volum a devenit aprOpe, prin natura lucrurilor analisate, un studiii<br />
asupra cronicelor muntene din secolul al XVII-lea. Continuarea naturals<br />
a ei este deci cercetarea istoriografiei din Tara-Romanesca pans<br />
la deschiderea cepocei Fanariotilor).<br />
I. Cronica lul erban-Toda.<br />
Cand, in 1698, Constantin Cantacuzino declara ea nu exists lucrari<br />
anteriore earl sa-1 indrumeze §i sa. -1 ajute, el se gandia la scrieri privitOre<br />
la inceputul poporului romanesc in Wile de la Dunare. (Anal°,<br />
cunoscea, dar ele nu-1 satisfaceati, §i el se plange chiar in «Istoria»<br />
sa de lipsurile pe cari le constatase la dinsele.<br />
SA vedem cari erati «Analele» acestea cunoscute Stolnicului, qi sa<br />
le analisam compunerea, ca §i scopul ce urmarial<br />
Pentru cine strabate putin mai adInc istoria Terii-Romanesci in<br />
secolul al XVII-lea, Serban Cantacuzino, fratele lui Constantin, romane<br />
Ana lele A. R.Tom. XXI.Memoriile Sect. Istorice. 1
2 N. IORCIA 804<br />
o figura in adev6r impun6t6re. Energic, dibaciiz, staruitor, un luptdtor<br />
politic de prima ordine, el 16ga cu aceste insuqiri de caracter o<br />
iubire pentru ennui* pentru cultura orientald ca §i pentru cea europOna,<br />
cnemtesca), care e in adever remarcabila. Domnia sa a tinut<br />
numai nou6 anl, dar in acest scurt timp a stabilit dou6 lucruri, earl'<br />
ail r6mas mo§tenire urma§ilor s6i: in ordinea politica, a stamphat<br />
boerii, cari, rivnind fie-care domnia, cea formala sau cea ocultd, devenise<br />
inguvernabili ; i-a spdimantat cu inchisori, morti §i chinuri ; i-a<br />
impacat apoi prin favoruri, §i ast-fel a treat pentru Constantin Brancovonu<br />
o boerime supusd de Curte ; in ordinea culturald, a inceput<br />
iardli seria Domnilor ziditori de monuments, indemnatori la munch<br />
literara §i la viola de cultural.<br />
P6te de la Mateiu Basarab Inca, nu se mai serial"' cronice de Carte. (1)<br />
Dar in acest timp, In acest lung timp lasat in intuneric, se petrecuse<br />
lucruri cari interesail in chipul cel mai puternic i mai direct pe $erban-Vodd;<br />
in ac6sta epoch far istoriografi cadea inceputul mariril<br />
casei sale in Tera-Romanescd, timpurile de glorie i de persecutiune- ale<br />
Cantacuzinescilor munteni, cdsatoria cu o fata de Domn, llinca lui<br />
Radu *erban, a b6tranului Postelnic Constantin, inriurirea decisiva<br />
asupra afacerilor publice a acestui Boer de n6m imp6ratesc, a§a de<br />
bogat in bani, in moil i in rude; cadea prigonirea i mOrtea tragicd<br />
a tfacetorului de Domni2. munten, lupta admirabild a fiilor pentru<br />
reabilitarea memoriei tatalui §i pentru rec4tigarea, §i prin acesta<br />
reabilitare, a marei situatiuni politico a mortului; in acest timp se desfd§urase<br />
lupta cu Grecii din Tarigrad, cu Ghiculescii §i Omenii lor, cu<br />
rivalii de Ora, Balenii, o introga desvoltare istorica, care duded pana<br />
la tronul domnesc al lui erban Voevod. Ca iubitor de cultura, de<br />
scriitori §i de carti, cat §i<br />
ca om politic, ca fef de partid, erban<br />
trebuid sa doresca punerea in scris a acestor lucruri, punerea for in<br />
scris cum ii convenia lui i familia sale.<br />
De vechia cronica domnOsca a lui Mateiii-Vodal trebuid legata deci<br />
istoria Cantacuzinilor §i influentei for in Ora. Dar $erban nu era<br />
multdmit cu Atka. Nu void numai un fragment istoric. Pribegul de<br />
odiniora in Moldova, sihastrul de nevoie la Hangu, cunoscuse, de sigur,<br />
cronica lui Ureche, o cronica completd a Orli vecine, cuprincjendu-i<br />
«incepatura, adaosul §i scdderea,. (2) Un om de cash al Cantacuzinilor,<br />
al cdrui mime voiii incerca sa -1 determin mai departe, fu<br />
(1) V., in acestil privinO, mai departe.<br />
(2) Prefata lui Ilreche; Kogalniceanu, I, p. 131.
305 <strong>CRONICELE</strong> M3NTENE 3<br />
Insarcinat cu adunarea intr'un corp a tuturor sciintelor scrise asupra<br />
Ora,<br />
cu coordonarea §i continuarea lor.<br />
Iata franfurile din cari «Anonimul Cantacuzinese,, numele care s'ar<br />
potrivl mai bine compilatorului, iii alcatui un intreg :<br />
a) Nisce scurte Anale, dand §irul Domnilor §i putine lucruri de ellpetenie<br />
savir§ite de din§ii, Anale mergend de la «descalecat, pand la<br />
Radu-cel-Mare. Scrise §i pastrate in vre-o manastire, p6te in manastirea<br />
domndsca. a Delului, uncle e ingropat Radu §i un §ir de Domni<br />
din secolul al XVI-lea, aceste anale eraii destul de Incurcate ca sa<br />
reclame interventiunea compilatorului. Acdsta interven %iune ar explich<br />
multe lipsuri §i gre§eli. Analele eraii acefale ; nu dadeail, ca cele moldovenesci,<br />
eineepatura,. Acesta incepatura o redacts, dupa traditiunea poporala,<br />
arangiatorul, intr'o scurta introducere asupra sosirii lui Radu<br />
Negru, cu «Romani, papista§i, Sa§1, de tot feliul de Omeni,. Dupd acdsta<br />
introducere, care nu face de loc onOre celui ce a scris-o, compilatorul<br />
adaoge frasa: «De aici se incepe povestea altor Domni, earl au venit pre<br />
urma Negrului-Voda, (1) §i incepe cu Analele orinduite de dinsul.<br />
Acesta fresh' e transi %iunea lui obicinuita §i o intimpinam pretutindenea.<br />
Ast-fel la Michaiil-Vitezul: «De aicea se incepe istoria lui Michela-<br />
Voda, fiiul lui Petra§co-Voda, (2); la Radu Leon : «De aicea incepem<br />
poveste de tine au venit Domn in urma lui Grigorie-Voda, (3) ; la<br />
Serban-Voda, in fine: «De aicea incepe de cate s'aii intimplat in dilele<br />
acestui Domn,. (4) Transitiunea acOsta stereotipa are marea impor.<br />
tenth' ca inlatura idea, care se infati§eza intaiu, aceea ca. sub Mateiii-<br />
Voda sau inainte de dinsul se Meuse acum o compilations §i ca «Anonimul<br />
Cantacuzinesc> ar fi continuat numai opera de alcatuire, dupa<br />
acest model §i in acela§i spirit.<br />
b) 0 vieta de sfint din secolul al XVI-lea, vieta Patriarchului Nifon,<br />
scrisa de un contemporan §1 admirator al sfintului, staretul cel mare<br />
sau protul din Atos, Gavriil, despre care s'ar put() afia Ore-cari lucruri<br />
§1 din alte isvOre. Gavriil locul la Sfintul Munte in acela§i timp<br />
cu eroul seu §i veni in «Tore Muntenesed,, impreund cu soborul sda,<br />
la sfintirea manastiril de la Arge§ de catre Ndgoe; el caldtori pe la<br />
manastiri, vddit Cozia, ale careia gradini ii placura mult, §i se intorse<br />
(1) Magazinul istoric, 1, p. 233. Asupra naturii publicatiunii cronicelor muntene<br />
in aasta Reyistal yom aye ocasiunea sa vorbim de mai multe on mai tarditi.<br />
(2) P. 277.<br />
(3) P. 367.<br />
(4) V. p. 20.
4 1t. 10/GL 806<br />
apoi la sarcina sa monachala de la Atos, unde wise Inainte de mortea<br />
lul Negoe opera sa. De sigur ca Gavriil a compus grecesce, Rind insusi<br />
probabil Grec. Expresiuni ca «ighemonul. pentru Domn si altele nu<br />
lass nicl o indoiala in acesta privinta. Neaperat ca biografia lul Nifon,<br />
in care se vorbia ass de mult de Negoe si cu atata lauds, a fost trimesa,<br />
in rindul intaiu, acestul ocrotitor al manastirilor din Orient.<br />
Negoe, care comandase 'Ate lucrarea, in care interesele basarabesci<br />
sunt ass de dibaciil intretesute cu ale ortodoxiei, cauta, firesce, s'o<br />
respandesca. Dar in grecesce, la Inceputul secolulul al XVI-lea, n'ar<br />
fi inteles-o aprOpe nimeni, din cler si boerime. invetatul moralist, pe<br />
urma caruia au remas mai multe tractate slavonesci, cetia, cugeta si<br />
compunea in acesta limbs, care era inca exclusiva limbs de cultura<br />
a terii. Vieta lui Nifon, apoteosa acestuia si a lui Negoe, fu deci tradusa<br />
in slavonesce si, reunita cu tractatele scrise de Domnul insusi (1),<br />
incept sa circule, de sigur mult apreciata, pe la carturaril timpului.<br />
Cand slavona perdu teren, in secolul al XVII-lea, care incepe cu ac-<br />
tele romanesci ale lui Michaiii-Vitezul §i Simion Movila (2), cu inscriptiu-<br />
nile romanesei de pe mormintul lui Preda Buzescu, al lul Michaill-Voaa<br />
Vitezul si al mamel sale Teofana (in mirenie Teodora) (3), cand incept'<br />
epoca traducerilor, poporala carte din vremea lui Negoe fu si ea 01macita<br />
din slavonesce. In traducerea romans, gasim: Pelopor pentru<br />
Pelopones, providet, Dracea pentru Durazzo, Solon pentru Salonic,<br />
Ioan Preditici (PredteiSi) pentru Joan Prodromul, podvig, Banovtil,<br />
earl arata limpede dupa ce text s'a flout versiunea ce avem. Intaiul<br />
manuscript cunoscut, din traducere, e eel de la 1653, conservat odiniora<br />
la Biblioteca Centrals din Bucuresci si cedat, 'Ate si el, Museului<br />
de anticitati, desi lucrul nu pote fi cunoscut profanilor. D-1 Hasdeil<br />
l'a reprodus in «Archiva Istorica,. (4) Un alt ms., din Bistrita, ajuns in<br />
stapanirea P. S. S. Mitropolitului Moldovel, a fost reprodus mai de curind<br />
intr'o editiune bucurescena. (5) Acest ms. e scris la un schit de laugh' Pitesci,<br />
de egumenul Ioan al schitului, in 1682, fiind Mitropolit Teodosie<br />
si Domn Serban-Voda.<br />
(1) 0 editiune noua a acestor tractate, care nu ne intereseza aici, va fi dat5 in cu<br />
(rind de d-1 I. Bogdan.<br />
Zi (2) V. articolul met Documente noue, in aceste Anale, XX, §i Cuvente den Be-<br />
Arbil ale d-lui Hasdeil, I.<br />
'I (3) V. Papiu, Tesaur, I, p. 394-6 si Odobescu, in vechia aerie a Analelor, t. X.<br />
(4) I°, p. 133 si urrnatorele.<br />
le (6) Viafa $i train' lui Nifon de Gavril Protul, ed. supraveghiatii de 0 Erbiceanu,<br />
Bucuresci 1888, in-8°: text cu cirilice transcriptiune on caractere latine.<br />
5
501<br />
cliONICELE MU} TENg 5<br />
E sigur ca traducerea din slavonesce in romanesce s'a facut in secolul<br />
al XVII-lea, din causa curentului cultural care domnia numal<br />
atunci, din causa virstei manuscriptelor cunoscute, din causa limbei,<br />
unde gasim turcisme ca : .muzeiveri, muzaverie, §i latinisme, cum e: corung,<br />
speciale acestui secol, cum se p6te constata prin cetirea cronicelor<br />
din el. Idea unui corp romanesc de cronice anterior secolului<br />
pomenit e inlaturata deci si de faptul ca imediat dupa Analele initiale<br />
vine in romanesce o opera tradusa in acesta limbs numai in acest secol.<br />
Compilatorul nostru a alipit deci la Ana le acesta vista de sfint,<br />
forte cautata Inca, pe care un calugar din vremea lui Serban-Voda o<br />
copia 5i<br />
pe care Stefan Cantacuzino o 'Astra cu scumpatate in ms.<br />
seil, care porta pe fie-care paging pecetea proprietarului.<br />
Versiunea oficiala a cronicei muntene cuprindea, in locul domniilor<br />
de la Radu-cel-Mare pans la Negoe-Voda, inclusiv, acesta opera<br />
hagiografica, care Inlocuia prin cuprinsu-1 mai bogat, mai frumos stilisat,<br />
mai interesant din tote punctele de vedere, povestirea mai saraca,<br />
mai palida a vechilor Anale de manastire. Dar Analele acestea<br />
indepartate din cronica oficiala a lui Serban-Voda, din corpul rev&<br />
dut si adaos de pe timpul lui Brancov6nu, din cronica alcatuita dupd<br />
ordinele lui Nicolae Mavrocordat, nu s'ail perdut. Ele figureza, in loqul<br />
vietel qsfIntului) Nifon, in unele manuscripte, copiate probabil de<br />
calugari cari cunosceau isvOrele compilatorului cantacuzinesc si le avead<br />
la indemand. Ar fi greil de lamurit motivele precise cari au dat nascere<br />
variantei de care vorbiram.<br />
Am spus Ca versiunea cuprindOnd vista lui Nifon e cea oficiala, de<br />
mai multe on cea oficiala, in trei corpuri de cronice formate din porunca<br />
domnesca. Ea trebuia sa figureze in cronica tern' de sub Serban, pe<br />
care nici un manuscript nu ne-o da ass cum a iesit de sub condeiul<br />
compilatorului cantacuzinesc. Dovada o avem totusi in faptul ca r6spunsul<br />
la cronica acesta, opera lui Constantin Capitanul adeca,' are<br />
in acest loc din expunere mai mult un resumat din vista lui Nifon (1),<br />
cronica de opositiune a Capitanului a fost scrisa pe timpul domniei lui<br />
Serban, intrebuintand pentru partea veche a istoriei muntene, In primul<br />
rind, compilatiunea oficiala. Pe urma, Biblioteca Academiei Romano poseda<br />
un manuscript cu schimbari al cronicei domnesci, scris sub Brancov6nu<br />
de insusi Mitropolitul Antim (2): acest manuscript (n° 180) cu-<br />
(1) Magazin, I, p. 110-4, 147-68.<br />
(2) V. descripiunea acestui manuscript si a celor ce vor mai fi eitate in acest<br />
studiii in catalogul descriptiv' de la sfirsitul memoriului.
6 N. IORGA 808<br />
prinde vieta lui Nifon, si nu vechile Ana le pe scurt. In sfireit, tOte numerOsele<br />
manuscripte ale compilatiunil mavrocordatesci, compilatiune compusa,<br />
cum vom vede, din Anonim, din Grecenu el din cronica lui Radu Poposcu,<br />
in limitele in earl aceste cronice sunt publicate in Magazin, tOte<br />
aceste manuscripte Infatieeza cronica terii cu adaosul vietii Patriarchulul.<br />
Manuscriptele cari contin, dimpotriva, vechile Anale sunt putine, si<br />
felul cum aunt redatelaceste Ana le nu e acelaei, ci inKloit. Avem o versiune<br />
mai pe larg si una mai scull/ Versiunea mai pe larg (a) se<br />
gasesce in ms. 269 al Bibliotecei Academiei Romane si in manuscriptul<br />
intitulat «Litopisetul Prii-Rumanesel din descalecatura de uncle ail<br />
venit Rumanii de s'au aeezat in Tera-RumanescaD al Bibl. Episco-<br />
piel romkne<br />
din Oradea-Mare ; cea-lalta. versiune (b) o da un alt ms.<br />
din acesta. Biblioteca episcopala :
309 <strong>CRONICELE</strong> 1TNTENE<br />
de le-a an dat,Domnu pre lb Vlkdutk-<br />
Voevod, feCiorul Vladului-Vodk.<br />
au venit in %ark impreunk cu<br />
Pkrvule§ti fi cu mulfkme de Turci,<br />
iar Mihne-Voevoda n'au cutezat a-1<br />
a§tepta, ce au fugit preste munti in<br />
tara unguriasck, la cetate Sibiiului.<br />
Atunce Dumitru a lui Iac§iciu §i cu<br />
Danciul, feciorul lui Vlad-Vodk<br />
phlu, au venit cu carte de la craiu<br />
§i an mersu la beserick pkpista§ilor<br />
§i (in) s'au intkmpinat cuMihai (sic)-<br />
Vodk, suindu-se pe trepte, pentru<br />
ci el sit lkpkdask de pravoslavnick<br />
credintk §i sk fkcusk pkpista§, §i acolo<br />
in strkmtoare au dat cu hangeriul<br />
§i 1-au injunghiat; fi fade fi<br />
pkrk in zioa de astkzi capul Mihnei<br />
zugrkvit in zidi, unde 1-au injunghiet<br />
; iar Dumitru a lui Iacficiu au<br />
alerg at tare, de s'au suit inteun...<br />
(sic) (1) fi au strigat tare, zkcknd :<br />
Tot omul se ftie ce au injunghiet<br />
pre Mihne-Vodk cu poronca lui Mk-<br />
tief Craiul; iar<br />
un pufcaf de-i Mihnei-<br />
Vodk au pus pufea pre crkcane fi<br />
1-au lovit intre sprknceni, fi fkcu<br />
moarte pentru moarte; iar pe Danciul,<br />
feciorul lui Tkpithq-Vodk, 1-au<br />
ucis cetktenii. Iar cknd au fost la un<br />
an din Domniia lui Vlkdutk-Vodk, venit-au<br />
Mircea-Vodk, feciorul Mihnii-<br />
Vod Dracea, din tara u[n]gureasck,<br />
cu multi U[n]guri; de au fkcut cu<br />
Vlkdutk-Vodk mare rkzboi la tkrgul<br />
Gherghitii; arktatu-s'au Pkrvule§ti<br />
cu mare vitejkie, §i an biruit pe<br />
Mirce-Vodk, §i multi U[n]guri au<br />
perit, iar Mirce-Vodk au fugit pe<br />
Dunkre §i s'au dus la (dus la) Tanigrad;<br />
§i an mai domnit Vlkdutk-<br />
Vodk Inch un an cu pace. Dar fiind<br />
(1) Cete§te; turn.<br />
Tk-<br />
Vlkdutk-VOd[k]; pre &sesta 1-au<br />
adus Pkrvule§tii D[o]mnk, iar Mih-<br />
[nea]-VOd[k] au fugit in t[a]ra ungureasck<br />
la Sibii; atuncia Dumit[r]u<br />
Tac§iciu cu Danci[u]l CHI. Tepelu§k-VOd[k]<br />
an venit cu carte de<br />
la crai §i s'au instknbinat (sic) cu<br />
Mihnia-VCd pre trepte, mergknd la<br />
biseareca papistacilCr. C6 el inck<br />
se lepkdase de pravCs1Cniciia ore-<br />
§tin[k] §i Sit fkcuse papista§, ci a-<br />
015 1-au tkiat lkngk zid; apoi cetktenii<br />
'luck s'au strknsu de (de) au<br />
ucis pre amk[n]doi acOlO; iar Vlkduta-VCd[k]<br />
a dUmniitk un an cu<br />
pace; apoi Mircea-VOd[k] cke Mihnia-Vtid[k]<br />
Dracia au venit din<br />
t[a]ra ungkreasck cu mu[l]ti Unguri,<br />
de an fkcutk cu Vlkdutk-VCd[k]<br />
mare rkzbOi la tkrgul din Gherkghitk<br />
; arktatu-s'au Pkrvulestii cu<br />
mare vitejie, q'au biruitu pre Mircia-<br />
VCd[k], §i multi Unguri au perit, iar<br />
Mircea-VM[k] a fugit preste Dunkre,<br />
de s'au dus la Trkgradk; §i au<br />
d[o]mnit Vlkduta-Vod[k] ani 2. Deci,<br />
fiind Pkrvule§tii zavidit la Vlkduta-<br />
Vdd[k] de Care-carii pizma§ ci el, ascultknd<br />
minciunele 175r, cerca vreame<br />
sk-i dOblindeasck, iar, nevrknd<br />
D[u]mn[e]zku, ei rock au prinsu de<br />
veaste §i an fugit presto Dunkre,<br />
rkdicknd D[o]mnk pre Neaele Bkskrab-Wievrid,<br />
§i strknserk ckteva<br />
seaamk de Caste, luu[n]d intr'ajutor<br />
pre Mahamet-beiu, ce-i zice Mihai-<br />
Oglu; viind cu toad. Castea lui la<br />
Bucurecti, fkcut-au cu Vlkduta-VCd[k]<br />
rkzbOiu mare ; iar necte boiari<br />
ai lui 1-au iclianit de i-au thiath<br />
7
8 N. IORGA. 810<br />
Phrvule$i zavistuiti la Vlkdutk-Vodk<br />
de 5ri care pizmat;, 0 el, ascultknd<br />
minciunele 15-r, cerca vreame ca sk-i<br />
dobkndeasch.<br />
[Restul, cu schimbliri, de stil, ca in<br />
versiunea mai scurtad i au domnit<br />
ani 2... I5 Neagoe Bksarabk-Voevod.<br />
Acest[a] la hrisoavile lui Sk<br />
isckle:<br />
Io Basarabk-Voevod. i au ckzut in<br />
Scaun Fevruari 8, leat 7020.<br />
Dupe aceia tare s'au chit Baskrabk-Vodk<br />
pentru moarte lui Vladutk.<br />
[Urmeza ,ca in cea-lalta versiune,<br />
dar se preciseza ea Adunarea din<br />
Tirgovi0e s'a tinut In sfk[n]ta mitropolie».<br />
Se fac drugkciuni ai slujbe<br />
dumnezkegti.» Intre cladirile Domnului<br />
se pomenese si<br />
cele de ela<br />
Sfkntagura». Lucrurile acestea:sunt<br />
scrise din viata lui, fli au dat-o sit<br />
.fie stktktoare la sfknta mitropolie<br />
in Tkrg ovegtb. P omenind manastirea<br />
de Arge§, se adaoge : dcu mare cheltuialkx.]<br />
In zilele acestui Domnu Sultan<br />
Selim, inpkratul turcescu, al nb-aole<br />
din nemul lui Osman, au luat cu<br />
rkzboi Ierusalimul de la Eghipteani,<br />
gi la Ghenari 25 leat 7025 au luat<br />
Eghipetul, gi au supus toatk inpkrktii<br />
Eghipetului supt ascultare lui.<br />
[Inceputul Domniel lui Teodosie e<br />
ast-fel redactat :] 15 Theodosie-Vo. evod,<br />
feciorul lui Neagoe Basarabk-<br />
Voevod. Aceste la hrisoavele lui sk<br />
isckle to Basarabk-Voevod, feciorul<br />
lui Basarabk-Vod[k}. Pre acesta 1-au<br />
ridicat u[n]chiu -situ Preda Vel-Ban,<br />
ca sk fie Domn in locul ththne-situ,<br />
pentru ck, find el tknkr de vkrstk,<br />
socote ck-i va purta de grijk gi va<br />
tkne Domniia, iar unii din boeri s'au<br />
viclenit qi au rkdicat alt Domnu,<br />
capul. Bkskrab-V5d[k] au cezut in<br />
Scaun Feb. 8, ilTk ,3K:<br />
Dupre aceaia, Bkskrab-V5d[h] tare<br />
s'au chit de m5a[r]tea lui Vlkduth-<br />
V5d[h], ce an chiemat- pateiar[hi] ci<br />
Vlkdici, episcup[i], egumeni, preq,<br />
cklugkrii, diiac5ni, ci i-au strknsu<br />
tin In cetate deb. TkrgoveO[e], de an<br />
fkcut sf[k]nt miru cu multe rugkciun[i]<br />
ci slujbe, D[u]mnezk[u] etie,<br />
la santa mitrup5lie, care iaste fkcutk<br />
de dinsul; dup' aceaia Bks[h]rab-<br />
V5d[k] au inceputk a face m[i]1[os]tenie<br />
mare, pre la multi 5min[i] ;<br />
fkcut-au ci besearg[i] ci mknkstir[i]<br />
multe, si aicia in t[a]rp si printr'alte<br />
tkri; ci alte multe bkntkti (sic) an<br />
fkcut in lume, car[e] stint scrise mai<br />
pre largu la Ti carte ce s'au %cut<br />
de t5ate hiitii (sic) lui ci s'au dat<br />
sk fie stht5are la sf[kn]ta mitrupb-lie;<br />
mai pre urmk au fkcut o sf[kn]th<br />
mknkstire la Curtia de Argiq, f6rkte<br />
frumb-as' ci imb-ddibitft, 0 din lk.untru<br />
0 din nafark; ci tot au dUmnit<br />
cu bunk pace plink an murit ;<br />
1-au ingropat la mknkstire la Argi§;<br />
au domnit ai 8, luni 8.<br />
(Dupa ms. din Oradea.)<br />
c1
311 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENK 9<br />
anume N Radul-Voevod Cklugkrul,<br />
din partea Buzkului, §i au venit cu<br />
o§ti asupra lui Theodosk.. Voevod...<br />
(Pupa ms. din Oradea.)<br />
Am tiparit, pentru a arath mai bine lucrul, prin litere italice amanuntele<br />
nou6 ce se gases° in versiunea a. Cat privesce stilul, el e mai<br />
pretudindenea altul in acesta versiune mai pe larg. Sunt totu§i propositiuni!perfect<br />
asemenea. Idea eh avem a face cu done traduceri deosebite<br />
ale aceluia0 original slavon trebue inlaturata, de0. e cea din-<br />
taiii care se infatiOza.<br />
Care din cele clou'e forme a Analelor e cea mai veche? Manuscriptul<br />
unic care da forma b e mai vechiti, find 'Inca din secolul al XVII-lea,<br />
deck ambele manuscripte cars cuprind forma a, cad' acestea aunt abia<br />
din secolul urination Aceste manuscripte formeza apoi, in ceea ce privesce<br />
totalul naratiunii, un tip deosebit al cronicei muntene, tip alchtuit<br />
dupa 20 Maiil 1733, data Oa la care merge expunerea evenimentelor<br />
: dimpotriva, cel-lalt manuscript din Oradea-Mare cuprinde<br />
o povestire continua pand la 1689 numai, plus o notita sporadica din<br />
1696. Dar acesta nu e suficient pentru a stabill prioritatea une versiuni<br />
asupra celei-lalte.<br />
De obiceiii insa §i<br />
acesta e mai important o cronica nu se pre-<br />
scurtoza, ci se amplifica. Nu s'ar intelege din ce motiv s'ar fi elimina<br />
din cronica mai intinsh unele elemente ale povestirii, cars aunt departe<br />
de a fi lipsite de interes. E dimpotriva .perfect inteligibil adaosul<br />
la textul primitiv de notice luate din examinarea chrisovelor domnesci<br />
sail din alte insemnari monastice. Folosirea acestor "insemngri e<br />
nandoielnich §i, cum vom vedo mai departe, nu din Constantin Capitanul,<br />
care are §i el aprope tote adaosurile, adeca mediat, au putut<br />
fi culese informatiunile nou6. Dar Constantin a avut probabil inaintea<br />
sa textul slavon insu§i al insemnarilon In sfir§it, parerea ca notitele<br />
ar fi fort intro duse in «Anonimv de continuatorul corpului brancovenesc<br />
de cronice pand la 1733 trebue inlaturata: in secolul al XVIII-lea, Constantin<br />
Capitanul era cunoscut in Tera-Romanesca qi carturarii erii<br />
nu mai sciail slavonesce; continuatorul ar fi luat scirile nou6 din<br />
Capitan, in forma in care se gasesc la acesta, dad. el le-ar fi Tricorporat<br />
la cAnonim).<br />
c) Pe vremea Mircescilor, dar de un adversar al familiei, de un calugar<br />
probabil, care se infiorb. de enedumnecj.eirilev lui Mircea Ciobanul<br />
.
10 N. TORGA 312<br />
§i nu uita nice una din darile puse pe tera de acesta semintie domno<br />
ca, s'a redactat o cronica a lug Mircea-Voda §i urmasilor seg. Ana le<br />
analege, nu mai scurte, existail i pentru epoca ce se intinde de la<br />
Negoe pand la Mircea Ciobanul §i, in proportiuni potrivite cu impor-<br />
.tanta acestor Domni, pentru eel dog succesorl ai lul Michnea II. Cornpilatorul<br />
le-a tradus pe tote din slavonesce i a facut ast-fel o punte<br />
de povestire de la biografia desvoltata a lug Negoe pang la cea, nu<br />
mai putin intinsa, a lui Michela; biografie de care vorbim acum.<br />
d) 0 domnie importanta isl gasesce a or istoricil. Dintre calugaril<br />
pe can ii protegia. Negoe, i s'a aflat un biograf, Gavriil Protul. Michela-<br />
Vitezn1 §i-a gasit cantareti printre Greci Pa lamed, dascalul de la<br />
Ostrog, Stavrinos Vistierul amindoi membri al poporulul din Orient<br />
care Weigh mai cu nerabdare cjiva liberarii de sub nelegiuitul §i<br />
selbaticul jug al Turcului. Michaill-Voda insa era dintr'o familie privilegiata<br />
din fire: ar fi fost neadmisibil ca fratele lul Cercel sa nu se<br />
gandesca a. transmite urmasilor, i'ntr'o povestire oficiala, faptele savirsite<br />
de dinsul. Se scie ca Logofetul Tudose redacts un asemenea<br />
char, pe care Domnul Ii aproba, Andreiti Taranowski it traduse in polonesce<br />
§i Silesianul Walter it prefacii in latinesce, amestecandu-1 cu<br />
sciinte proprii si incurcandu-1 in destul, prin stil ca §i prin felul de<br />
prelucrare. (2)'<br />
Cronica Jul Walter, Res gestae Michaelis, e deco cronica domnesca<br />
a lug Michaiti-Vocla. Se credea §i acesta e o dovada de extraordinara<br />
usurinta cu care barbati seriosi pun in circulatiune la nog parer!<br />
menite sa inple o lume intrega,se credea ca povestirea intercalate<br />
in Anonimul Cantacuzinesc e tot cronica Jul Teodosie.<br />
Insa acesta din urma merge pind la 1597, pe tend cea-lalta cuprinde<br />
tote domnia lug Michaiii. Nu numai atata ; dar nu exista intre cele doue<br />
lucrari alta asemenare decat a subiectulut Pentru moment, fiind-ca<br />
vom reven1 aiurea (3J asupra biografiel din «Anonim , ajunge sa spunem<br />
cele ce urmeza:<br />
Cronica din «Anonim nu 'Dote fi a lug Teodosie, fiind-ca-1 face sa<br />
merga intr'o solie, in care era vorba sa merge, dar n' a mers. (4Ea<br />
(1) De cronicele grecesci relative la Michaiu-Vitezul, precum si de cele-lalte isvore<br />
ale istoriei acestui Domn, me voiu ocupa in prefata la vol. XII din colectiunea<br />
Hurmuzaki.<br />
(2) De cronica lui Walter me voiu ocupa tot in prefata anuntata in nota precedents.<br />
(3) V. nota 2.<br />
(4) Cf. Anonimul, p. 298 si notitele asupra acestei ambasade date de mine in memoriul<br />
Docu n nte, citat 9i mai sus, p. 482,
313 CRONICELF MONTENE 11<br />
nu e o cronica de Curte, fiind-ca Michaiu dispare une -ori in dosul boerilor<br />
sei, fiind-ca rescOla lut contra Turcilor e aratata ca o rescOla a terit,<br />
in care Domnul nu intervine de loc. (1-) Ea e pOte numai o cronica a<br />
Buzescilor, des]. intr'un rind autorul e aspru pentru boer ii lasati de<br />
Michaiti in Moldova, boeri intro earl era si Preda Buz escut2) : in adever,<br />
Buzescii se gasesc tot-deauna in linia intaia in povestire, mai des pomeniti<br />
decat Banul Mihalcea, iar la omorul Turcilor in Bucuresci se<br />
spune, cu o atentiune semnificativa, ca Stroe Buzescu a fost ranit la<br />
mana stanga . (3) Autorul era un boer, dar nu un boer mare, intiin al<br />
Domnului, fiind-ca, minunat informat pentru faptele de rasboiu, publice,<br />
el se insela fOrte des asupra negocierilor secrete si planurilor lui Michaiu,<br />
cunoscendu-i insa soliile trimese. E un spirit esact, dar simplu, care<br />
are, intro transitiunile cele mai dose: .Se intrista forte . A cunoscut pOte<br />
limba latina, cad scrie Sigmon (4), nu Jigmon , scriptura, imputd-<br />
ciune, Rudolful, egnceriul (cancelariul), Andreias, nu Andreicq. In sfir-<br />
sit, ceea ce e de extraordinara insemnatate, acesta e primal cronicar<br />
care a scris in ronicinesce. Anonimul cantacuzinesc i-a crutat forma<br />
archaica, si acesta forma ne trimete hi epoca lut Michaiu Vitezul. Cine<br />
s'ar indol despre acesta, studieze en atentiune vocabularul si mat ales<br />
sintaxa acestei cronice in paralel cu vocabularul si sintaxa instructiunilor<br />
si expunerilor romaneset de la Alichaiu-Vitezul. Cu oreu ar semena<br />
mai bine limba in done documents literare.<br />
d) POO tot acest boer prieten al Buzescilor a scris rindurile din<br />
compilatiune consacrate domniei lut Simion. In adever, se pune aiet ca<br />
familia se viclenise de catre Michaiu-Voda , dar marele rol jucat de<br />
Buzesci in expulsarea Moldovenilor si Polonilor lut Movila e expus<br />
cu caldura si interes.<br />
e) Helladius-A) mentioneza o editiune muntena, anteriora lut erban<br />
Cantacuzino, a operel lut Stavrinos, care cuprindea, ca tote editiunile ulteriore,<br />
alaturt cu poema Vistierulut, opera lut Mateiu al Mirelor, asa in<br />
cat se pare ca cele done scrieri greceset circulau reunite in manuscripte.<br />
Dupa acesta problematica tiparitura sail dupa un ins. compilatorul<br />
(1) Si se strinse toll boiarii, marl gi mici, din tota Vera, si<br />
se vatuira cum vor<br />
face sä isbavesca Dumnedeu Vera din mainile paganilor. Si, deca vedura ca intealt<br />
chip nu se vor puts isbavi, deacii et cjisera, numai cu barbatia a redice abic<br />
asupra vrajma§ilor. Death socoti Michaiu-Voda. . . (Anonirnul, p 27 )<br />
(2) P. 298: Cu cata bucurie mersera, cu atata ru,ine fugira, i napu th a to a<br />
(3) P. 278.<br />
(4) Dar in manuscripte em Jigmon, in tote cred.<br />
(5) Status praesens Ecclesiae graecae, p. 11; ap. Legrand, Bibliothcgue gi ecque<br />
vulgaire, t. II, p. LXXXIII
12 N. IORGA 314<br />
traduse, intr'un timp cand clasele nostre culte sciail bine grecesce, pe<br />
Mateiu, it traduse prescurtandu-1. La acesta traducere fura adaose notite,<br />
'Ate, dupa insemnari sense, de provenienta nesigura si altele dupa<br />
traditiune, precum si, pe alocurea, cate-va explicatiuni. Cat privesce<br />
pe cele din urma, Anonimul adaoge la numele conspiratorului Barcan<br />
mentiunea ca acest boer era din nemul Bucsanescilor, iar la domnia<br />
lui Antonie el lega pe unul din boerii de can vorbesce, si carY it erail<br />
cunoscuti personal, de acest Bucsanesc, spuind ca Staico Paharnicul<br />
era fiul lul Barcan de la Bucsani . (1 Cronica lul Mateiti conduse astfel<br />
pe compilator pina la domnia a doua a lui Gavrilas Movild. (2)<br />
f) Destul de pe scurt e redactata perioda de la 1618 pand la domnia<br />
ltu Leon Tomsa, injghebata si ea dupd traditiune si ceva notice scrise.<br />
Domnia a doua a lul Radu Michnea e aratata numai prin durata ci ;<br />
in domnia lui Alexandru Coconul se vorbesce despre rescela calarasilor<br />
si ridicarea pretendentului Paisie. Despre Alexandra Iliac. in a<br />
doua domnie, iardsi nimic decat durata carmuirii. De o reproducere<br />
intocmai a unei cronice anterior° nu I-Ate fi vorba aici, din causa scurtimit<br />
povestirii si din faptul ca, vorbindu-se despre o navalire de ratan,<br />
se spunp ca local remas pustiii din pricina for se vede pand<br />
astacji . (3)<br />
g) Domnia lul Leon-Vocla e descrisa cu totul tendentios in Anonim.<br />
Aici ea e numai prefata de prigonire a domniei lui Mateiti Basarab.<br />
De la inceput ni se vorbesce de originea lui Mateiu, de situa(iunea sa de<br />
fermier de dam sub Leon ; apoi autorul trece la serta grea a acestor<br />
stringeton de imposite, la fuga for peste munti, la intercerea pribegilor<br />
armati si la ciocnirile for cu emena domniel. Cum se si cuvine<br />
intro cronica oficiala, precum e cea reprodusa aici, Mateid nu cere domnia,<br />
ci o prilnesce (ceea ce nu e adeverat); Abaza ofera tronul munten<br />
meritosultu boer.<br />
h) Cronica Jul Mateiti-Voda ocupa intrega acesta despartire. E fOrte<br />
pe larg fata cu expunerea de pand aici. Ca la istoria lui Michaiu-Vitezul,<br />
intilnim pretutindenea date precise, ceea ce insemna o redactiune in<br />
paralel cu evenimentele. Ceea ce nu se intilnesce nice odata in restul<br />
compilatiunii (4y, aici avem discus sure: se reproduc done cuvintan pc)<br />
can Mateiu le-ar fi tinut ostasilor sei in lupta de la Finta. Miraculosul<br />
(1) Cf. IV, p. 306; V, p. 5.<br />
(2) Cf. memorial ante-penultim, primele pagine<br />
(3) P, 311.<br />
(4) Afara de al lui Alexandru Iliays (p. 308) care e luat din Britropolitul Mateiu
315 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 13<br />
intervine in faverea eroului, ca in on -ce opera de glorificare. Vorbind<br />
de pleia de la Pinta, scriitorul panegirist se exprima ast-fel: *i pieaturile<br />
era gm-se si virtose ca o piatra ; unde -i lovia ticalosh [de<br />
Moldoveni], indata cadea de pre cal jos. (1,<br />
Ultimele evenimente din vieta Domnului, in lupta cu destrabalarea<br />
victorieselor sale trupe, sunt povestite cu indignale : Seimenii si 'Amu'<br />
dorobantesc sunt nisce turbat" , nisce pores far' de nisi o rusine<br />
, si cronica ne infatiseza cu durere pe Domn stand tree vile obidit ,<br />
cu Curtea sa, inaintea portilor, inchise de revoltat", ale capitalei lui. (2)<br />
Manuscriptul care cuprindea vieta liu. Mateiu so terming cu isvodul<br />
cartii Jul Teofan, Patriarchul Ierusalimului , un dee" et patriarchal intr'o<br />
certa de calugar" la Sfintul Mormint (1634). Se spune la sfirsit ca<br />
decretul e trades de un Simion, al doilea Logofet. S'ar puts ca tot<br />
acest Simion sa fi scris si cronica, precum se 'Ate ca un copist sa fi<br />
adaos bucata acesta la opera biografului liu. Mateiu. Or"-cum ar fi, cornpilatorul,<br />
luand vieta lui Mateiil, a luat cu dinsa si acest apendice, care<br />
nu prea avea mare rost, se intelege.1(3y<br />
i) Cronica oficiala a lui Mateiil fusese continuata de particular'. Un<br />
necunoscut scrisese, de sigur, vieta lui Constantin Basarab, succesorul<br />
lui Mateiu si cumnatul lui Constantin Cantacuzino. *i acesta domnie<br />
e forte pe larg descrisa, cu destule date precise, nume de boer" si<br />
amanunte. Cronicarul tine cu Domnul in conflictul ce are acesta cu<br />
soldatii set, dar acesta nu-1 impedica de a ni-1 represinta, ceea ce n'ar<br />
fi facut un cronicar oficial, in urmatorul chip : numai ce se uita en<br />
°chi" ca un dobitoc, si la unit si la altil . Pete in original Inca existau<br />
exclamatiun1 naive ca acesta : 0 ce de mart si multe reutat" au facut<br />
diavolul nemului romanesc Inca din inceputul lumii, de la mosul nostru<br />
Adam ! Aid. se afla si frasa, atribuita, fara drept, lui Grecenu, frasa<br />
patriotica care sulfa ast-fel : De acs si acest nem romanesc, pana au<br />
fost dragostea in mijlocul Ion, Dumned.eu ail fost cu dinsh, ca nu i-au<br />
&Coat alte limb" straine, si all facut multe vitejit si an trait in pace<br />
bung.<br />
Se pole ca domnia lu" Constantin Basarab, atat de apropiata ruda<br />
a Postelnicului Cantacuzino, sa fi fost notata di cu di in casa ace tuia.<br />
(1) P. 325.<br />
(2) P. 327-30.<br />
(3) P. 330-4. Parerea ca avem a face cu o bops de copist se intare ce prin aceea<br />
ca, d. ex., ms. Istorin Teri-Rumanesa, de la Oradea-Mare, dupa ce repeta, in litei. e<br />
colorate, scirea despre mOrtea lui Mateiu-Voda, trece de-adreptul la do nnia lui<br />
Constantin.
14 N. IORGA 316<br />
Rolul Postelnicului e trecut insa sub tacere, 'Ate fiind-ca n'a jucat<br />
un rol Cantacuzino. De la Radu Michnea incepe perioda de lupta si<br />
de glorie a Cantacuzinilor, si credem ca, pang la Grigorie Ghica, cornpilatorul<br />
reproduce, dar, de sigur, dandu-le o forma none, nisce notice<br />
au chiar o cronica a famine'.<br />
Radu Michnea, caricatural el insusi prin visuri atat de nepotrivite<br />
cu insusirile lui reale, e presentat in caricature. Cel dintaiti Domn<br />
din Tarigrad care s'a atins de Cantacuzinesel e infatisat ca un Grec<br />
camatariu pe al cam' tata l'ar fi chemat Tani Surdul , si numele din<br />
botez al lui Radu insusi ar fi fost Franti . kr)<br />
Nota dusmanOsa, satirica<br />
domnesce de la un capet al povestirii la cel-lalt. In schimb, povestitorul<br />
pomenesce pe eel dos fii mai mars ai Postelnicului, Draghici<br />
si *erban, si insista asupra rolulul ce au jucat. El dd, deli are putine<br />
date, data precisa a fugel la Brasov a lui Constantin : 16 26) August,<br />
Marti, dimilleta.<br />
Scurta domnie a hut Gheorghe Ghica, indiferente din pullet de vedere<br />
cantacuzinesc, e povestitd forte palid. Dar Postelnicul apare in plina<br />
lumina cu prilejul mazilirii acestui Domn. Constantin, bunul crestin<br />
si vrednic de slujba , intervine cand Turcil voesc sa ueida pe Domnul<br />
mazil si sal dea tera lui Mustafa-Pala de Silistria. El impaed lucrurile<br />
si e insarcinat Cu desemnarea noulin Domn. Avem inaintea ochilor<br />
nostri rugarea his Constantin, devenit arbitrul situatiunii, de catre tot'<br />
Domnil greci tarigradem . Postelnicul se identified cu interesele terh<br />
sale adoptive: el alese pe Grigore, fiul lui Gheorghe Ghica, pe GI Iyorapo,<br />
fiind-ca era nascut si crescut In tera si o cunoscea..(-2-)<br />
Scriitorul, care e un om cu culturd bisericesca, vorbesce numal in com<br />
paratiuni biblice, zugravesce apoi marele act de nerecunoseinta al liii<br />
Grigore-Vodd in stilul unul hagiograf,- care zugravesce mortea unn" sfint<br />
si pedepsa care cade asupra vinovatilor de sacrilegiu. Pe cand Domnul<br />
se afla departe in expeditiune, incunjurat de tree dintre fin Postelnicului:<br />
Draghici, i5erban si Constantin, Domna (Maria Sturdza) si done vase<br />
rele, unul romanesc, altul grecesc : Stroe Leurdonul si Dumitrascu<br />
Vel-Vistier Teirigreidenul (un Cantaezt:ino ; preteritiunea e caracteristica),<br />
piresc pe betran ca face intrigi en Turcil dunarem si opresce<br />
stringerea birului. Intors, Grigore so porta en Constantin Postelnicul<br />
ca Pilot ea Christos. Dus la Snagov spre diva de 20 (30) Decembre 1663,<br />
Constantin e sugrumat in sera acestei chile,
317 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 15<br />
La vestea omoruhli, a caderit acestut stalp mare, epitetul a fost<br />
aplicat cu un secol inainte, de GrecI, lui Michail Saitanoglu, bunul lui<br />
Constantin (4") tera se misca, plang cu dinsa tote terile cart l'au<br />
sciut si earl nu rail sciut.. Domnul, pries de cainta list Iuda, se spoveclesce<br />
indata Mitropolitulut Stefan. Constantin Paharnicul, fiul hu<br />
Radu Varzarul si unul din sfatuitorii crimes, until din eel amestecati<br />
la sangele lui Costandin Postelnicul , e ucis ca un cane in noul<br />
rasboiu ce se deschide in Ungaria ; tot nemul sus ar trebui sä se dis<br />
truga, si cei ce ar fi parte barbatesca sa se scopesca . Alt]. vinovatt,<br />
Preda Bucsanu si Ivasco Cepariul, nu mat revin nici et de la expeditiunea<br />
din Neuhausel, si scriitorul exclama : Domne, judecat cu matca<br />
focului! Un copil in fasa al Domnului se imbolnavesce in curind.<br />
Stiria ca unul de trei-cjeci de am, si tot zbiera si tipa ca cait, pana-st<br />
deate duhul. Grigore insusi isi perde mintea si sfatul , fuge, trece<br />
in tera nemtesca, de lade acolo §i 0'55 facut papistas . Aict se man-<br />
tue eel dintaiii manuscript cantacuzinesc, redactat in forma ln1 ini<br />
tiala dupa fuga lui Ghica (1664) (2, dar inaintea intOrcerit lut apropiate<br />
in domnie.<br />
De aid, de sigur, compilatorul povestesce singer, din amintire si dupa<br />
isvdre orale. In be sal dea o forma bisericesca povestirit altuia, el<br />
scrie insusi intr'o forma bisericesca, identica cu forma in care ni se<br />
presinta in compilatiune lucrarea predecesorulut seu. Intaiu, el semmIza<br />
povestea unor boiari re' ce ail fost in dilele lui Mateiu-Voda : anume<br />
Ghinea Vistiariul ce i -au dis Tucala, si Radul Armasul ce i-au cis<br />
Verzariul .<br />
(3) Acosta e o glosa la cele spuse mat:sus despre Constan<br />
tin, full lui Radu. Cruclimea si instinctele lacome ale tatalut cunt expuse<br />
pentru a lamurI purtarea fiului. Se vorbesce de a vutia rea de<br />
Maroon castigate de Radu Domnulut seu, si de groza ce inspira. Ca<br />
un drat numal ce tusia si arunca cu buzduganul in sus, si tine 1 audia<br />
se ascundea de glasul lui. Se trimete de cate-va on la istoria lui<br />
Mateiii-Voda , care nu e scrisa dew. de autor, dar cuprinsa in cule-<br />
0 ere<br />
Cate-va anateme formeza transitiunea, apol incepe povestea de tine<br />
(1) V. Anal. Ac. ROM" Ser. a 2a, Sect. ist, XVIII p. 18.<br />
(2) V. mai sus, in acest volum, p. 213.<br />
(3) P. 365-7. E de observat ca. ms-le Anonimului din corpul brancovene c prelucrat<br />
si continuat pana la 1733 pun acest paragraf la locul seu, in domn'a lui<br />
Mateiu. Traducetorul german al Anonimului (ms. 139 al Bibl. gimnasiultu evangelic<br />
din Brasov) observa si el (p. 239): Dieses gel-16ft biss Bieber in da Leben de<br />
Mathe Vodens gesezet zu werden.
16 N. /ofttlik 818<br />
au venit Domn in urma lui Grigorie-Voda . Radu Leon e fOrte maltratat:<br />
i se imputa ca a domnit cu dracl de Greci lesinati , ea a<br />
pradat tera fdra a-si amino de patimele Ghinii Tucala si ale Radului<br />
Verzariul , ca a pus sa se otravesca Draghici Cantacuzino, care-1<br />
procurase innoirea domniei.<br />
Din contra, Antonie-Voda, omul Cantacuzinescilor, e acoperit de<br />
laude; se insemna judecatile lui drepte ; satisfactiunea acordata fiilor<br />
si jupanesei reposatuldi Constandin Postelnicul si pedepsa liu Stroe,<br />
calugarit Silvestru, cu WO. preferinta ce avea pentru numele de Mohammed.<br />
Lupta cu Balenii, condusl de Vistierul Hrizea si betranul<br />
Vornic Gherghe, e descrisa en patima: ei, format' in ceta spurcata ,<br />
ar fi incercat mOrtea triadei, care conduced afacerile : Banal Mares,<br />
Logofetul Radu Cretulescu si Serban Cantacuzino.<br />
Urmeza istoria persecutiunilor suferite de partida cantacuzinesca sub<br />
Grigore-Voda, intors cu aceleasI simteminte fata de casa Postelnicului:<br />
o istorie de inchisori, chinuri, pribegiri, de prigoniri ca ale lui Maximian<br />
si Diocletian . Se citoza Marele Vasilie , si Serban, fugar, e<br />
asemuit cu personagii biblice. Partea acesta se dovedesce ca e scrisd<br />
de compilator, deci sub Serban-Voda, prin aceea ca Ilinca, mama viitoruldi<br />
Domn, e numita Domna Elena , ear fiiI el coconi , titlu re-<br />
servat fiilor de Domn sau fratilor<br />
luT. ,(41)<br />
Duca, venit prin sprijinul Cantacuzinescilor, incerca o politica de<br />
bascula, razimandu-se cand pe unul, cand pe altul din cele done partide,<br />
cete , cum se ()leek' in limbagiul timpului, incercand pe la sfirsit<br />
sa le impace, facend, cu prilegiul expeditiunii a doua de la Cehrin, o<br />
caimacamie mixta, in care Serban stated alaturea cu Stroe, cu Hrizea,<br />
cu Gherghe. (2) Un asemenea Domn egoist era, firesce, neplacut Cantacuzinilor,<br />
si cronica for nu uita lacomia WI Duca, aratand, in ace14<br />
timp, prin minuni, protectiunea diving a familiei Postelnicului.<br />
Domnia luI Serban e redactata din bucati, probabil de aceeasi persOna.<br />
Una din aceste bucati merge pang la mOrtea Alexandrei, Rica<br />
Domnului, maritata cu Gligorascu, nepotul de at al betranului Gherghe<br />
Balenu, a carui mOrte e aratatil ca o pedepsa dumnedeesca.Casatoria<br />
insasI e puss intr'o lumina favorabila numai pentru Domn, care,<br />
aducendull aminte de povetele Evangheliei, ertase pe dusmanii see<br />
(1) V. p. 10 11.<br />
(2) Asa ne spun si Anonimul si Constantin Capitanul (Magazin, V, p. 17; II,<br />
p. 14), dar e de observat ca Anonimul Incurca cele done expediOuni la Cehrin (1677<br />
si 1678).
319 CRON ICEL E M TINT ENE 17<br />
si at nemulut sett. Consideratiunile banale, fOrte pe larg intinse, can t in<br />
dupa scirea mortis si<br />
ingroparh, semena cu un sfirsit.<br />
Apot, sub *erban Inca, s'a adaos un nou capitol, despre negocierile<br />
Domnuhu cu Nemth, capitol slab legat en cele precedente. 0 alta<br />
continuatiune, dar nu o continuatiune oficiala, fu redactata sub Branco<br />
vOnu: manuscriptul intrebuintat de Laurian §i Balcescu n'o cuprinde,<br />
fiind-ca e manuscriptul oficial mayrocordatese. Ea a fost insa cunos<br />
cunt lut Engel, care a intrebuintat traducerea, de catre Pilstich, a<br />
corpului neoficial brancovenesc.<br />
Acest corp neoficial e compus din Anonim si din Grecenu, ca<br />
i corpul oficial. Dar, pe cand in acesta, opera lut Grecenu e legata<br />
slab numat cu domnia lui $erban-Voda, a carui Inert° e pomenita abia<br />
in trecat, in putine cuvinte, trimetendu-se pentru faptele lui la eronicarul<br />
anterior: caci razbee i turburni intro aceste doa imperatit<br />
s'ail intimplat, care la viata acestut *erban-Voda pare-mi se ca scrise<br />
vor fi , pe cand nemul Domnului mort si sorta lui se tree sub tacere,<br />
continuatorul se ocupa pe larg de ultimele acte ale domniet marelut<br />
Cantacuzin, consacra rindurt imbelsugate families remase pe urma<br />
Dupa acesta, _eontinuatorul necunoscut data nu e insult compilatorul<br />
cronicei povestesce alt-fel decat Grecenu, cu mat multe si mat<br />
plastice amdnunte, alegerea si intronarea lut Constantin-Voda, fata de<br />
care, fart a atinge marginile lingusirit de Curte, e insufletit de tole<br />
mai bune dispositium. 0 legatura artificiala, nu tocmat clibace, ne con<br />
duce, in sfirsit, de la acesta continuare la capitolul 6 din Grecenu,<br />
asa cum it cunoscem in forma sa definitiva.<br />
Manuscriptele earl dau numat continuatiunea neoficiala Rim a o<br />
legit de opera hu Grecenu, din care cuprind numai la urma, fart"<br />
nici o transitiune, capitolele 5 9 (acest din urma capitol e Intrerupt<br />
la p. 144 din editiunea Magazinului, la cuvintele: Preda Prorocenu<br />
Mateiu Balacenul, veru-seu ), iar in locul capitolelor 36 7 din Grecenu<br />
o povestire proprie, aceste manuscripte sunt: manuscriptul romanesc<br />
din secolul al XVII-lea pastrat la Oradea-Mare si tole done<br />
manuscripte mai complete de traducere germana al treilea e un simplu<br />
caiet, care se opresce in intaia jumatate a secolulut al XVII-lea) din<br />
Brasov.<br />
Manuscriptul copiat de Mitropolitul Antim infatisezd cronica intr'un<br />
chip mai complet. Aici se face legatura cu Grecenu in felul amintit<br />
mai sus, $i cronica oficiala a domniet lut Brancovenu e transcrisa<br />
pe urma in intregime, fara adaosuri, dar i fart prescurtan, pana la<br />
Analele A. R. Tom. XXLMemoriile Seel. I torice.<br />
lui.<br />
qi
18 N. lolIGA 820<br />
capitolul 41 din redactiunea detinitiva. Acest capitol e taiat brusc la<br />
cuvintele: Enicer Aga cu Culchehaib. §i cu Zagargi-ba§a , aflatore pe<br />
p. 339 din editiunea Magazinulta.<br />
Acesta continuare n'a fost tiparita nici odata; de aceea e de nevoie<br />
9'o analisam aici, reproducend textual prtrtile mai insemnate. Ci-<br />
Dup' aceast[a], temitndu -sit $erban-Vodk ca nu carea cumva in zilele lui<br />
sit cazit t[a]ra la vre-o nevoe sau la vre-5 robie, au de cktrk Turci, au de<br />
cittrk Neamti, ce se lupta cu dknsii cu multe mestesugur[i] in tot fealiul, si fkcu<br />
sfat mare cu to boiarii lui, alegknd 4 boiari mari, anum[e] I5rdake Cantacuzino,IV[e]1-<br />
Spat[ar], Irate cu erban-Vod[k], si pre Costandin Bitlitceanul, V[e]1-<br />
Ag[e], ginerele lui, si pre nepotu -situ Serban Cantacuzin, CHk Drkghicibiv Vel-<br />
Spat[ar] Mitgureanul, si pre *erban V[el]- Comis, CHk Pitrvulu Vist[ier] it Aninoasa;<br />
pre acesti 4 boiari i-au trimis soli la inpitratul crestinescu Leocpolitdit<br />
de la cetatea cea mare ce se chiamk Beciul, cu ckrti si cu darur[i] scumpe,<br />
fkcknd *erban-Vod[k] innaintea feate lui mare rug[k]ciune ca se tinzk p5rknca<br />
lui asupra tuturor gheneralesilor, Ckt sitnt capete asupra tuturor putearnicilor<br />
osti ale inpkrktiei sale, cote sitnt trimise asupra pkgknilor Turci, ca,<br />
ditnd D[u]mn[e]zku for izbitndi, se pkzeasck si aceastk T[a]re-Rumkneasck,<br />
ca sit scoatk din gura lupilor turci, si a leilor tittar[i], precum au sc5s si<br />
Moisi prorocul pre Izrail[i]teanii din robiia Egipetului, inset cu puteare<br />
d[um]n[e]zkiasck,' atuncea si t[a]ra aceasta se fie inchinatk sup[t]it ascultaria<br />
inpkrktiei sale, cum au fost si mai dennainte vreame. Deci, purcegknd<br />
acesti 4 boiari, fiind in citlittori[e], ear, in urma lor, s'au rkzkbOlit $erban-<br />
Vo l[k]; plinindu -sit 2 sitptitmitni, la MO Oc. zil[e] 29, B[e]n. 7197, luni demineata,<br />
la 2 ceasur[i] din zi, pritstkvitu -s'a erban-Vod[k], dkndu-s[i] fericitul<br />
suflet in mina lui Dumnezku. R*1-mwe erw namorr. Deci, intkmplkndu-sit la<br />
pristkvirea lui pitrintel[e] mitrdpolitul Theodosiia si frate-situ Costandin<br />
CantacuzinO, biv V[el]- Stolnic, si tot (sic) boiarii lui, numai de ckt mearserk<br />
la Sf[it]nta Mitr5poliia, si porkncirh de stritnserit toti citpitanii de la t5ate<br />
ceatele si-1 (sic) multime de boiari, mari si mici, si din slujigiri, carii sit<br />
titmplase atuncea venit dupre in t[a]re, si toti negutktorii....<br />
Urmeza povestirea alegerii si intronarii lui BraneovOnu, povestire<br />
forte bogata si interesanta, care nu se 'Ate asemena 3U descrierea<br />
oficiala, mult mai putin intinsa, din Grecenu, si intrece chiar expunerea,<br />
mai viOie, mai naturala, care deschide Memoriile lui Radu Popescu.p}<br />
(1) Reproducein textul dat de ms-ul din Oradea-Mare.<br />
(2) Asupra acestor cronice, asupra atributiunii Istoriei Terii-Romanesci de la anul<br />
1689 incoce, continuata de un Anonim (Magazin, V) lui Popescu, vedi mai departe.<br />
Natura subiectului me silesce a atinge ast-fel lucruri, cari nu vor fi lamurite decat<br />
in alte parti ale acestui memoriu.
321 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 19<br />
Adunati, cum s'a veclut, la Mitropolie, frunta§ii terii se intilnesc<br />
aid cu un Capugl-Bap si cu Ott agalb. turd , precum §i cu Patriarchul<br />
bizantin Dionisie. Ei merg cu toth la acel ag[k] turcu de-i spuserk<br />
de moartea lui Serban-Vod[k] si intrebark de sfat, sk-i inveatk<br />
cum ilOr face . Turcul poruncesce, 1n calitatea lu' de repres ntant improvisat<br />
al Suzeranului, ca fkrk zkbavk sk-§ rkdice D[o]mnu t[a]rp,<br />
sk nu carea cumva sk s[e] prinzk vre-o smintealk, Cket t[a]ra iaste<br />
r)colitk de vrkjmmil Impkrktiei . Primind acest respuns, eI n'avurk<br />
cum face intr'alt chip §i, sfatuindu-se, aleg pre un boiar arum e] jupan<br />
Costandin Brkncoveanul, Vel-Log[ofkt]..., ckci-1 §tiia tot Ck iaste<br />
intelept §i sit trage din 6drasliia d[o]mneasek . Alegendu-1, i se inchi<br />
nard, §i tot ca c'un glas ziserk: Intr'un teas bun sk ne fie Mkriia Ta<br />
D[o]mnu pknk la adknci bktrkneate . Adus la Mitropolie, Teodosie-1<br />
introduce, luandu-1 de 'nand, in altar, prin poarta mare inphrkteasek .<br />
Constantin-Vocla II, Basarab ca §i eel dintaiu, din predecesorul caruia<br />
isi coboria nemul, Incunjura altarul, sdruta masa sfinta, Evanghelia<br />
§i crucea, ingenuchiand apoi inaintea pristolulut, di au cetit<br />
m[o]l[i]tvie de domnii asupra capului Patriarchul, incoronatorul Luperatilor<br />
creOinT, care mantul bine-cuvintandu-1 cu o bine-cuvintare ce<br />
nu-0 aduse rodele.<br />
Apoi, noul Domn se a§eza in Scaun si i se canta MHOra Arra. Boerii<br />
venird de-i sdrutara maim. in curte, uncle e§1 apoi, preotil it pri<br />
miry cu cantdri. In biserica domnescd, intrand, el saruta icOnele<br />
lua iard0 locul, de actun inainte cuvenit lut, pe jiltul Voevocjilor.<br />
Urmeza cuvintdrile tinute de Constantin- Vocla §i catre el, cuvintart<br />
earl lipsese in Grecenu §i pe can Memoriile hit Popescu to dau altfel.<br />
(1) Reludm iara§i reproducerea integrala.<br />
Atuncea Costandin - VCclk au strigat ektrk tot boiarii cu glas de bunk<br />
cinste, zickndu-le:
20 N. TONGA 322<br />
Boeril jurara unul dupd altul pe Evanghelia puss in mijlocul bisericei,<br />
credinid fi dreptate, dknd la mkna Domnu-sku *i 5 scrisoare<br />
a for incredintatk, precum iaste mai sus scris . Apoi W.Vs lumea merse<br />
la Curte, unde se saruta din noil maim Voevodului, cu cuvintele: «intr'un<br />
teas bun Sk ne fie D[o]mnu §i Sk ne stkpkneti cu bunk pace in toatk<br />
viata Mkrii Tale . Dupa acesta ceremonie, Brancovenu poruncl logofetilor<br />
domnesci a scrie < ckrti pre numele lui la toate turgurile §i la<br />
toatk t[a]ra, dkndu-le veaste de prestkvirea lui *erban-Vad §i de D[o]m-<br />
[n]iia n6a6 a lui Castandin-Voevad .<br />
Cronicarul povestesce acum cu pietate ingroparea acelui care i-a<br />
fost pOte un stapan iubit, a lui *erban-Voda; ingropare, in privinta<br />
cgreia Grecenu, omul lui Brancovenu, arunca in trecat cate-va Cuvinte,<br />
pe cand Radu Popescu se bucura cu acest prilej do caderea vrajmwilui<br />
nomului seil. (1-)<br />
(Rkdicat-au cinstitul trup s, scrie el,
323 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 21<br />
la expediarea lui Preda Spatarul, vkr cu Costandin Voevod , pentru<br />
a da noue instructiuni ultimilor soh trimesi la Viena de Domnul mort.<br />
Vine, dupa acesta scurta pomenire, pan giricul final al 's oevodulm<br />
Serban:<br />
[*erban-Vod[k] au d[o]mnit ani 10, iar vrksta lui chnd au murit au fost<br />
de ani 55, iar, tend au fost el Domn, au pktimit mai vrktos pentru t[a]rk,<br />
Ch vrkjma0i nu-1 lksa, ce-1 nkckjiia in tot fealiul ca sk-1 surpe din D[o]mnie,<br />
Sk potk hrkni (sic) Cara mai vrktos Grecii t[a]rigrkdeanii; iar Dumn[e]zku<br />
tot nu 1-au lksat, nici da mijlocul, ce pre Turcii ii biruia cu bani,<br />
iar pre Greci ii biruia cu alte metevgur[i] ; pre to vrkjlnasi lui i au<br />
s[u]pus : pre unii cu mortea, pre altii cu inchisoarea, cut nu mai putea<br />
sckpa nici unul; §i de frica lui Sk ascundea to in toate gauril[e], Ck-i de<br />
dease D[u]mn[e]zku minte si chibzuial[k] mare, §i chipul 1pi era groaznicu,<br />
cknd sktkrease (sic) §i pkgknii §i alte tklrk, si in zilelelui (1) nimea n'au cu-<br />
tezat Sk calkce t[a]ra, vine la moartea lui. Iar Domna Mariia si cu fiiu- sku<br />
Ghiorghie §i cu 4 cocoane au rkmas in urma lui erban-Vodk cu jale §i<br />
cu multe lac[r]kmi vkrsate. Iar Costantin Vodk inch nu i-au lksat k fife<br />
atkta obidit pre cum au fostk mai nainte alte D[o]mne rkma e skrace de<br />
D[o]mni lore, ce 1-au dat mare cinste, §i nu o lksat pre D[o]mna Sk o bun -<br />
tuiasek cineva, ce 5 lksat in casa ei se odihneasck in casa ei, cu coconii, §i<br />
Skl tie satele §i mosiile §i tot ce va avea cu bunk pace ; a0jderea §i slu<br />
gile ei, cute au avutk, le-au fkeutk ekrti D[om]n[u]lk ca Sk slujasck aicei<br />
Case,pknk ce vor fi....<br />
Aim se opresce opera continuatorului cantacuzinesc . c le din urma<br />
cuvinte ale lui sunt lauda Domnului seu. Aceste cuvinte el le-a scris<br />
de sigur, inaintea anului 1689, cand bunele relatium dintre D6mna<br />
lui Serban si ruda sa de pe tronul munten incetase, facend loc unei<br />
dusmaniI adinci, care nu se stinse nici odata cu desavirsire. Numai<br />
a doua di dupa proclamarea lui Constantin-Voda se putea vorbi a, a<br />
cum vorbesce cronicarul de purtarea lui Brancovenu fata de famlia<br />
aceluia caruia ii urma in Scaun. Mai tardm, partisanh lui Constantin<br />
isi adusera aminte ca Demna Maria era Seibca de foliu, de la INicopoe,<br />
fata Ghetit negutatoriul de abale (2), uitand cu totul ca INi<br />
copolitanul si negustorul fusese clucerul Gheta si jucase un rol in-<br />
semnat in politica patriei sale de adoptiund.,(3) Iar prietenh DOmnei,<br />
(1) qi in zilele lui e repetat de doue off.<br />
(2) Grecenu, p. 136 Domnul a veclut aceste rinduri defaimatore si<br />
in be de Ghena, cetesce Ghefa.<br />
(3) Anonimul, p. 7, 11 ; Const. Capitanul, p. 368, 373.<br />
le-a ap °bat.
22 N. IORGA 324<br />
cars erau §i prietenii lui Balacenu, se grabira sa afirme cu on -ce<br />
prilej ca mortea lui *erban-Voda nu fusese curata §i ca tronul lui<br />
revenia de drept tinerului Principe Gheorghe, Beizadeaua Iordache.,(1)<br />
Dar aceste simteminte nu cuprinsera inimile membrilor familiei domnesm<br />
decat dupd 1688.<br />
Cum vom vede, Grecenu incepe opera sa de la mortea lui erban-<br />
Voda, §i cine voia sa lege, ca autorul corpului de cronice de care<br />
vorbim, cronica acesta a Cantacuzinilor cu cronicarul Brancovenului,<br />
trebuia sa fixeze legaturi 0 sa faca supresiuni, neaperate Si uncle §i<br />
altele. MAa cum s'a procedat pentru a face ast-fel o opera mai cornpieta<br />
decat corpul de cronice oficial format din porunca lui Constantin-<br />
Voda ( Anonimul., a§a cum e publicat in Magazin, §i Grecenu).<br />
Manuscriptul Mitropolitului Antim incepe un noil capitol, intitulat :<br />
De aicea inceapem de poveastia celor 4 boiari carii au mersu la Beciu,<br />
trimi§ de Serban-Vod[k], se face jalbk §i plkngere la impkratul nemtesck<br />
pentru skraca de tam, Ck, impresurknduo din toate [pkrtile] pkgknii<br />
de Turci §i Tktarki, ckt nu mai putea se -i sature de nie[i] unele ,<br />
cu cuvintele: i, mergknd ace§ti boiari soli la impkratul nemtescu,<br />
anume Iordache Cantacuzino, Vel-Spkt[ar], frate lui Serban-Vod[k],<br />
§i ginere-sku Costandin Bklkceanul, Vel-Agk, §i nepotu SkU *erban<br />
Cantacuzino, biv Vel-Ckp[i]t[an], si $erban Comisul Vlkdescul, pre carii<br />
i-au trimis la mega Oct. 31 (?) 4-kfr 7197, §i solii ace§tia mkrgknd in<br />
solie, pill.% au ajunsu in Ardeal... Continua, cu putine schimbari de<br />
stil, capitolul 2 din Grecenu; dar, cand ajungem la mortea lui erban-Voda,<br />
intilnim un adaos : precum iaste scris mai sus, uncle Sk<br />
scrie de moartea lui.. Capitolele 3, 4 0 o parte din capitolul 5 al cronicei<br />
oficiale brancovenesci sunt prescurtate, pentru a nu repeta lucruri<br />
spuse inainte cu destule amanunte. De la capitolul 6 incolo,<br />
avem, cum am mai spus, cronica lui Grecenu.<br />
In fine, un alt manuscript, ms. 196 al Academies Romane, dupd ce<br />
reproduce in tote textul manuscriptulul copiat de Mitropolit, pang la<br />
sfir§itul cronicei lui Serban-Voda, continua acesta cronica printr'un<br />
Grecenu prescurtat §i deosebit pe alocurea, oprindu-se la retragerea<br />
lui Heissler, cu cuvintele : Au dat dosul fugind prin Tkrgovi§te, de n'au<br />
mai deseklecat.><br />
Acest sfir§it chiar e deosebit de textul lui Grecenu §i, pe cand<br />
(1) Acusarile in operele lui Dimitrie Cantemir si ale lui Radu Popescu. Cf. si Del<br />
Chiaro (omul lui Stefan Cantacuzino totusl) : avvelenato da' suoi, come dicono<br />
mold ,
325 CRONICELR MIINTENE 23<br />
acesta da numal, vorbind de intrevedorea de la Draganesm, cate-va<br />
rindun earl nu spun mare lucru, manuscriptul nostru descrie precum<br />
urmeza intrevederea :<br />
ArktAnd acel ghenerales mare dragoste tetra Costandin-Vod, rugndu-1<br />
cu toatk credinta ca sit -1 inveatk ce va face; si au spus adevkrul, Ch aceastk<br />
venire a lui cu °stile 0 au fkcut pe minciunele Bklkceanului, Ck el s'au lkudat<br />
cum, dupe ce va veni aicea in tare, Sit va inchina la dinsul toatk boerimea,<br />
toatk Cara; iar n'au fost asa. Deci Costandin-Vod inch i-au spus<br />
tot adevkrul, cum ck Tktari vor SI% vie in tark la dknOi §i, fkcmndu-i mare<br />
cinste, 1-au ospktat; si s'au intorsu iar la Bucuresti, cu mare frick....<br />
Se pike filch. Ore numele compilatorului, scriitorului in parte al acestui<br />
corp de cronice ? E adeverat ca omul nu trebue sa li fost o inteligenta<br />
alesa, nisi un strapic carturar, dar §i omen" ca el nu erau prea numer41<br />
pe acele timpuri. 0 cercetare atenta intro logofeth can incunjuraii<br />
pe $erban-Nods caci Anonimul n'a fost, de sigur, un boor mare,<br />
precum n'a fost un carturar de§tept nu va fi inutild. Actele publice<br />
i private pastrate in archivele Cantacuzinilor §i incorporate in Genealogia<br />
for pretiOsa no permit acesta cercetare.<br />
Vom intilni mai jos numele lui Constantin, fiul lui Stoica Ludescul,<br />
omonimul lui Constantin Capitanul, cronicarul, dupa acesta insu§".<br />
Acest Constantin, pe care Anonimul it numesce insa Constantin Slugerul,<br />
fu acela care aduse neaVmptata veste a domniei muntenesci<br />
a lui Duca. Banuit de boerh vrajma0 Cantacuzinilor ca vine cu stirs<br />
false, cu minciuni , el fu arestat de ace" can. poste putin oraq sal'<br />
caute scaparea poste granita, pus in butuci, luat, cand siguranta<br />
nouei domnii fu dobandita, in fuga catre Ardelul ocrotitor, §i liberat<br />
abia la Curtea-de-Arge§.<br />
Ludescu tatal a fost un personagiu cunoscut, §i Constantin Capitanul<br />
it pomenesce §i pe el, vorbind de acest incident tragi-comic. El<br />
era pe langa Cantacuzin" un om do incredere, parta§ al bucuriilor,<br />
ca §i al restriOilor famine'. intro partisani" Cantacuzinilor trime§i la<br />
ocna in diva de 15 (25) Iulie 1672, cand se aresta familia, avem, pe langa<br />
socrul lui Mateiu Aga, pe langa socrul lui erban Logofetul, qi pre<br />
Stoica Logofetul Ludescul, care au fost slugd batrand la casa raposatului<br />
Costandin Postelniculv.m.y<br />
Acestui Stoica insa i se dadea §i sarcina de a redacta documentele<br />
solemne ale famine', acele can aveau nevoie do o forma literara ma'<br />
(1) Anonimul, p. 8 9. ,Staico logofetul Ludescul , in Const. Capitanul, p. 368 9.
24 N. IORGA 326<br />
alosti, mat ornat6. Sub un act do impartire din 1668, cuprins in Genealogie<br />
ci , iscale ce ,Si Stoica : beitreina sluga Dumnelor Stoica Ludescu<br />
logofet . Cu aceea0 calificatiune de batranul sluga Dumnelor Stoica<br />
Ludescu , logofetul i§t insemnd numele sub invetatura stapdnei sale<br />
DOmnet Elena, redactata la plecarea in hagealicul de la Ierusalim,<br />
invetatura care nu e un document ca on -care altul, ci o adeverata<br />
bucatd literard., un lucru me§te§ugit.,(2) Cand Cantacuzinesch hotarird<br />
alcdtuirea unei cronice a Orli din punctul for de vedere, la cine se<br />
puteau gandi ell mat lesne decat la acest harnic, modest §i ore-cum<br />
priceput la scris logofet al easel ? Impresiunea ce se desface din cetirea<br />
ultitnei part] din cronica anonima, parte care e redactata de cornpilator,<br />
e toeing aceea ca cetim opera unei devotate slug]. beIrdne ,<br />
ca logofetul Stoica.<br />
i in sfir§it, cum se pote explica alt-fel mentiunea in Anortim a<br />
lut Stoica xn propriile cuvinte cu care el ins4i iii infdti§ezd numele<br />
? (2r)<br />
II. Cronica lull Brancovenu.<br />
inainte de a yeni la cronicele partidultn opus: a Bdlenilor intaiu,<br />
a particle]. anti-cantacuzinesci fara capetenie pe urma §i, in fine, a<br />
lut. Nicolae Mavrocordat, sa studiem continuatiunea Anonimulut de<br />
Radu Grecenu.<br />
Dintr'o veche familie boeresca, frath Grecent jucara un mare rol<br />
politic §i cultural in a doua jumatate a secolulut al XVII-lea: traducetort<br />
de cart]. sfinte, in colaboratiune cu deosebite alte persOne, eclesiastic.e<br />
(intre ele duhovnicullut Branco-ye-nu: Mitrofan (nu Gherman)<br />
Nisis C4) ) §i laice (Pravoslavnica meirturisire a lull Petru Movila a<br />
fost tradusa din grecesce de Radu §i de Constantin Cantacuzino), ell<br />
ocupara sub *erban-Vodd, dar mat ales sub Brancovenu, locurt de<br />
frunte in Curtea Domuulut. *erban, ajuns Mare-Logofet, It'd in casatorie<br />
pe a §eptea Rica a lut Constantin-Vocla. *tefan Cantacuzino, suc-<br />
(1) Genealogia, p. 127.<br />
(2) Ibid , p. 379. Documentul are data de 1 Septembre 1682.Un alt redactor de<br />
Ural de familie, care alcatuesce una singura, mat putin importanta, e Stefan Ieromonachul<br />
(ibid, p. 363).<br />
(3) Nu cred necesar sa discut atributiunea cronicei la diferitt caplet), facuta in<br />
trecat de Balcescu (Istoria tut Michaia Si<br />
Magazin, I, p. 393, nota).<br />
(4) Del Chiaro, prefata. Mitropolitul Mitrofin era Episcop titular de Nisa inaintea<br />
ale °erii sale archipastoresci (Magazin, IV, p, 51).
327 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 25<br />
cesorul Brancovenului, era casdtorit cu Pduna Grecenu, fiica unuia<br />
dintre frati. (.1)<br />
Inca de sub erban, Radu ar fi primit o sarcina istorica. Domnul,<br />
nemultdmit de chipul cum se infatisaii in Anonim, inceputurile terh<br />
si vrend, in on -ce cas, sd dea o basd sigurd unui viitor istoric al terfi,<br />
l'a insdrcinat, asigurd d-1 St. Grecenu, biograful strdbunului sell,<br />
cu alcatuirea unor liste comparative de date culese din cronice, documente<br />
si inscriptiuni. Un manuscript cuprindend aceste liste s'a<br />
pdstrat si a fost descris de d-1 Grecenu in biografia citata El cuprinde<br />
material pentru istoria Terii-Romanesci pand tarditi in secolul al<br />
XVII-lea. Am spus aiurea ca pe basa acestor liste comparative s'a<br />
scris in secolul al XVIII-lea o cronologie critica, superiOrd, pentru<br />
timpurile vechi, ca informatiune, cronicelor anteriore.<br />
Sd lasam insa la o parte acesta cronologie tabelara, de care va fi<br />
vorba Si mai departs si care nu -i apartine in realitate, si sä ne ocupam<br />
de cronica oficiald a domniei Brancovenului, scrisd de Radu, din<br />
ordinal Domnului acesta o $i spune in prefata tiparitd, ca o continuare<br />
a letopisetului anterior, pe care-1 citeza si in acea prefatd, dandu-i<br />
numele de cleatopisetul terii .<br />
Cronica anonimd, fares ultimele inadiri neoficiale, mergea pand la intercerea<br />
in Ardel a Generalului imperial Veterani. Scim din socotelile<br />
Brasovului ca Imperialii erail in Tera-Romanescd in luna August 1688.<br />
La 6 Septembre, avangarda lui Veterani incepea a sosl la Brasov.<br />
La 21 Septembre Generalul era la Bran si la 28 intra in Brasov.,(2)-<br />
Romanea de facut legatura cu domnia lui Brancovenu. Grecenu<br />
povestesce deci trimeterea ambasadei la Viena (12 Octobre) si mortea<br />
Domnului (29 Octobre st. vechii1). Apol incepe a tracts subiectul ce-i<br />
fusese incredintat de stapanul sett.<br />
Biograful oficial al lui Constantin-Vodd a descris in lucrarea lui<br />
aprOpe tOta domnia acesta lungs si prosperd. Cel mai complet din<br />
manuscriptele ce poseddm, manuscriptul autograf de la Biblioteca Academiei<br />
Romano, merge pand la Pascele anului 1713 (5 (16) Aprilie), cand<br />
(1) Dupa. Del Chiaro, p. 43. Dupa Genealogia Cantacuzinilor (p. 561), ar fi fost<br />
sores lor.<br />
Biografia fratilor Greceni, care se pote forma forte amanuntit, ar cuprinde prea<br />
mult loc si, pana la publicarea materialului inedit ce poseda d-1 St. Grecenu, ar<br />
fi incompleta. V. semnaturile for in plansa de la memoriul precedent. Cf ibid ,<br />
p. 243.<br />
(2) V. memoriul precedent, p. 235.
26 N. IORGA 328<br />
Domnul so intOrse din Tirgoviste la Scaunul WI din Bucuresci. ft) Cum<br />
se cie, Pascele urmatOre trebuia sa le petreca Domnul in teribile imprejurari.<br />
Povestirea e bine orinduita, de un carturar dibaciil, in capitole,<br />
dintre can fie-care are un cuprins bine definit. In manuscriptul pe<br />
curat, din care s'au pastrat in compilatiunea lui Nicolae Mavrocordat<br />
numai 48 de capitole, singurele tiparite, capitolele au numere de<br />
ordine gi tole mar multe dintre ele si un resumat al continutului. E<br />
o cronica scrisa cu ingrijire, cu respect pentru adever si cu un Orecare<br />
simt al former; Brancovenu nemerise bine alegendu-si istoricul<br />
domniei.<br />
Iar, data astepta complimente, Brancovenu nu s'a inselat nici in<br />
acesta privinta, dar Grecenu a avut bunul sims de a nu presara pe<br />
rind in cronica aprecierile elogiose, in dose midi, ci a descarcat, intr'o<br />
prefata inedita, pe care Nicolae Mavrocordat a amputat-o fara crutare,<br />
tOta povara recunoscinter sale pentru binefacerile stapanului.<br />
Nu posedam in romanesce acesta opera encomiastica : suntem siliti a<br />
o analisa in traducerea germana pastrata, in done exemplare, la Brasov,<br />
in Biblioteca gimnasiului evangelic de acolo. (.194<br />
Prefata, iscalita de prea smeritul rob al Mariei Tale Radu Logofetul<br />
din Greceni , e redactata in Minna anului 1698, cand cronicarul<br />
oficial infatisa Domnului istoria color deco ani dintai ai stapanirii<br />
lui, fagaduind a continua si mar departe sarcina de registrator al<br />
vietii de Curte./3)' Ea incepe cu abstractiunile familiare unui carturar<br />
din acea vreme : banalitati de scold despre dp Tip, despre bogatie si<br />
bunatate. Apoi arata cum simteminte de gratitudine provocate de<br />
acesta din urma insusire a Voevodului Pad adus sa scrie cronica. Va<br />
fi vorba in ea numai de faptele lui Constantin-Voda insusi, lasandu-se<br />
la o parte meritele inaltatei lui familia, care despre tata se cobOra<br />
din Basarabi, iar dupa mama din imparatesca -vita a raposatului<br />
(I) Am creclut indiscret a cere d -]ui St. Grecenu perinisiunea de a vede manuscriptul,<br />
tot a5a de complet, mi se spune, pe care-I poseda d-sa; d-I Grecenu prepara<br />
de multa vreme o editiune critica a cronicei rude' sale, Logofetul Radu.<br />
(2) V. descriptiunea manuscriptelor in lista de la sfirsit. Manuscriptul Academies<br />
n'are nici el prefata desvoltata.<br />
(3) In welcher Historie, nachdem ich das zehende Jahr dero Regierung erreichet,<br />
etc. Noch weiter zu continuiren Dero lobenswiirdige Thaten und hocherleuchtete Politike<br />
und gutte Wercke, die da bis an das Ende Dn.° Lobon<br />
und ho hes Alter<br />
folgen werden,
329 CRONICE[ E MUNTENE 27<br />
intru fericire Joan Cantacuzenul , merits cart au fost povestite de<br />
altil, straini Si Greci. (1)<br />
Marginindu-se deci numai la istoria patronului seu, Grecenu observa<br />
de la inceput, ca politica Marie]. Salo se potrivesce deplin cu invetatura<br />
lui Democrit, care spune in respunsurile sale cä Domnii §i povatuitoril<br />
de sera trebue sa fie tot-deauna cu grija, §i anume forte<br />
cumpliti fata de du§manit terit, tar fata de suptii bland].<br />
Si a§a. tine Maria Sa fgra grija TOra-Romanesca. Nu ingrozesci supu§ii<br />
ca alti Doninl (2), ci cu iubirea iti ca§tigi inimile lor. Mai departs<br />
spune pomenitul Democrit ca acela do care toti se tern, acela trebue<br />
O. se tema §i dinsul de toti; la can vorbe se invoesce §i Aristotel.»<br />
k-3) Dupd acesta, nedibacie curiOsa, autorul aduce inainte mo<br />
tivul pentru care Demostene recomanda Principilor virtutea pentru<br />
ca, daca vor fi maziliti, ei sa pastreze totu§i un nume bun intro omens,<br />
cum aflam dovadd despre acesta Si in istoria Imperatilor cre§tini (61-).<br />
Constantin §i Iustinian, pe urmele carora s'a indemnat §i Domnul a<br />
merge.<br />
Grecenu pomenesce apol, devenind mai precis, ajutOrele date de<br />
Constantin-Voda manastirilor din Ora $i straine, traducerea de cart!<br />
«din grecesce in romanesce si tiparirea lor, darea la lum'na de frumOse<br />
cart]. grecesci, cart nu mai fusese imprimate , infiintarea pe so-<br />
(1) gin welcher ich vorbey gegangen bin die Meriten und Verdienste Dero hohen<br />
Familie, welche in Ansehung des Vaters herkommt von denen Bassarabbaischen,<br />
wie such die miitterliche Linie, welche aus Kayserlichen Stamm herriihret des<br />
hochseeligen Johann Kantacusenul ; derer grosse Thate und Politien von andern<br />
alien historicis sind beschrieben, nicht nur von Fremden, sondern auch von denen<br />
so glaubwiirdig in Griechenland geschrieben haben.<br />
(2) Evidenta alusiune la strasnicul Voda Serban. V. mai sus, p. 393 si Del Chiaro:<br />
La di lui maestosa statura e terribil tuono di voce . . . Quella smi urata statura e<br />
que' grand' occhi, cite mettevano spavento, uniti a quell'orribil tuono di voce.<br />
(3) Ich versichre dass die Politic Ihro Durchlaucht mit der Unterwei ung Demo<br />
cati (sic) recht iibereinstimme, der da in seinen Antworten meldet die Herren und<br />
Landpfleger sollen zu alien Zeiten sorgfaltig seyn : nemlich gecren die Feinde des<br />
Landes sehr eifrig, gegen seine Unterthanen sanftmcithig und liebreich . Und mit<br />
diesem Idioma halten sie das wallachische Reiche ohne Sorge. Du jagest nicht Furcht<br />
ein ihren Unterthanen, wie andere Fiirsten, sondern pflegest durch Liebe die Gemii<br />
ther der Burger dir zu verbinden. Weiter saget gemeldeter Democritu : Welchen<br />
Alle fiirchten, der muss sich auch vor Allen fiirchten. Welchen Worten auch Ari<br />
toteles beystimmet<br />
(4) g Denn, wofern sie von ihrer Macht abgesezet wiirden sie demnacl ein ut<br />
tes Lob unter den Leuten behalten mochten wie wir auch in der H. torte der<br />
christlichen Kayser hievon Zeugniss finden.<br />
$i<br />
iubitom...
28 N. IORGA 330<br />
cotela lui de multe stole, slavonesci (serbesci) §i grecesci , binefaceri<br />
pe can le continua. Invetatul boer gasesce mijloc sa mentioneze in<br />
poclonul seu literar, pe langd scriitoril pomeniti, pe Psalmist, pe Grigore<br />
Teologul, pe Ioan Gura-de-Aur, pe Platon. Totul se mantue cu<br />
uran pentru Domn §i ai lui.<br />
Cat privesce spiritul istorisini ce urmoza, e spiritul pe care l'a voit<br />
Domnul, care controla, cum vom ved6, in chipul eel mai scrupulos, lucrarea<br />
istoriografului §i, la nevoie, ii dadea de mai multe on s'o refaca.<br />
Asa fiind, un studid asupra simpatiilor, antipatiilor, vederilor politice<br />
si sperantelor lui Grecenu, ne da felul cum void. Curtea sa se considere<br />
imprejurarile. E un Monitor Oficial , forte putin ipocrit, din care resar<br />
limpede ideile §i simtemintele Jul Brancovenu.<br />
S'a afirmat ca Brancovenu a fost unul dintre eel cari inlaturard prin<br />
otrava pe Serban-Vodd. Motivul crimei ar fi fost politica prea sinter<br />
crWina, prea imprudent nemtesca pe care o faced. Domnul. Dacd ar<br />
fi adever in acOsta banuiala, ar trebul sa gasim desaprobarea acestei<br />
politir e in cronica oficiala, care e, cum am dis, de o sinceritate de multe<br />
on crudd. Dimpotrivd, pomenind de pasul eel mai indrasnet al lui<br />
Serban in legaturile-1 cu Curtea din Viena, de trimeterea ambasadei so<br />
lemne din Octobre 1688, Grecenu, deci l3rancovenu insu§i, socOte ca<br />
mesura era luata pentru binele terii, (1)<br />
Cronica oficiala nu condamnd deci legaturile cu Nemtii, cari, in calitatea<br />
for de cre§tini, i se par preferabih paganilor lacomi de la<br />
Constantinopole. Dar legaturile acestea le aproba numai intru cat ele<br />
nu aduc ocupatiuni, erndri, aprovisiondri, intru cat nu chemd in Ora<br />
pe Ta.tari, can sa prade ceea ce a remas pe urma oOirilor crestine .<br />
Lucrul se vede lamurit din descrierea expeditiunii lui Heissler.<br />
Tot]. cei ce aduc pe Imperial): in Wei sunt zugravip in colorile cele<br />
mai negre. In rindul intaiu, acela asupra caruia se vede ca Brancovenu<br />
arunch t6ta respunderea : Constantin Balacenu, ginerele lui Serban-Voda<br />
§i unul din sal din Octobre. Grecenu spune cum vestea de<br />
domnie noudi a bucurat pe toti solii, afard din Constandin Aga Balacenul<br />
, care avea planurile sale (anume tutela tinerului lordache, fiul<br />
lui erban §i cumnatul see), care la mare mahnire ail venit §i in zavistie<br />
vrajma§ul adeverului Diavolul Pais<br />
adus, §i cu tot feliul de<br />
vrdjmasie asupra feria §i a domniei s'au intors . El face ca o parte<br />
(1) V., asupra legaturilor anteriore ale luI erban cu Curtea imperiala, memoriul<br />
penultim, p. 231 si urm. si Apendicele la memoriul precedent.
331 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 29<br />
din soli sa fie opriti de eel. marl la Viena; consciinta gre§elir sale<br />
II aduce O. nu cuteze a revenl langa Domnul seq. Ungurul Ladislas<br />
Csaky, care intovara§esce pe cel-lalt sol liberat din Viena, e un om<br />
viclen §i in§eldtor §i mare mincinos . Socra, aliata politica §i pov6tuitOrea<br />
lul Baldcenu, veduva hit Serban, e zugravita ca o SerbOic,i,<br />
de feliu de la Nicopole, fata Ghetii negutitoriul de abale , cand scim<br />
ca, on -care i-a fost originea, socrul lui Serban, Gheta, a fost boer de<br />
al teril §i §i-a petrecut vieta in luptele de par de ale boerimii muntene.<br />
Heissler e un om trufa§ §i lacom , care se unesce cu vindatorir<br />
terii , ascultd de promisiunile viclene ale Agar Mac 6nu, se cobora<br />
din Campulung la Bucuresci pentru a sprijinl intentiunile politico ale<br />
acestuia. In descrierea §ederil Imperialilor in capitals, e vorba do<br />
fumurile marl ce acel mueri [Thimnei lrll Serban] urla prin cap , de<br />
vinturile bdlacinesci , de planurile de a prinde pe Constantin §i a<br />
salt° de la Nemti domnia pentru Iordache.<br />
Cu tot atat de putina reservd oficiald, cu tot atat de limpede destainuire<br />
a pasiunilor, e scrisa §i expeditiunea din ArdOl. Lupta de la Zernesci<br />
e o biruinta minunata §i grabnicd , un triumf al causer color<br />
drepte; Heissler, prins, cdruia Domnul ii dä mana,, rkpunde trufa§,<br />
ca un bolnav de megalopsichie ; Balacenu e ucis fard a lua parte la<br />
lupta, ceea ce se pared Curti): a fi un sfir§it prea onorabil pentru un<br />
du§man : Nu sta in rdsboid, ci mar de o margine . Fugend e ajuns<br />
de Turd, earl red Kati tdiat §i l'au fdramat . Capul mortulur e trimes<br />
la Bucuresci in vederea tuturor , insists Grecenu, care mentioneza<br />
proverbul: Cine sapa gropa altuia cade singur intr'insa . Si cronicarul<br />
domnesc face urmatorul epitaf neertator invinsului: Creded<br />
in avere, §i in cal, §i in arme, §i in vitejii, §i in fantasir nebunescr,<br />
§i nu scia ca nu este Dumneded inaintea celor co nu se tem de dinsul.<br />
Cu cata placere descrie cronicarul intronarea solemnd §i inutild a<br />
lur Erneric Tokoly, candidatul turc la corona Ardelulur, intronare pe<br />
care a vedut-o, pe atat de aspru e cu noul Craiu §i soldath set,<br />
cand ace§tia prada la intors. Grecenu expune pe larg pradaciunile<br />
paganilor Crutr , plangerile Domnului, ordinele date de acesta slujitorilor<br />
pe Cruti a-r maceldri , tentativele zadarnice do impacare pe<br />
can le face mai tardiu Tokoly ( dar cu co obraz ! ).<br />
Mal departe, letopisetul domnesc nu ascunde competitiunile pentru<br />
tron, vorbesce de intrigile pentru Scaun ale lur Staico Paharnicul, care,<br />
in staruintele sale, nu se uita ca nu so dau acestea flier celur ce va,<br />
nicr celui ce alergd, ci cur va Dumnedeu . Ura dintre Cantemir, Dornnul<br />
Moldover, §i Constantin-Voda transpare din cronicd, unde se arata
30 N. IORGA 332<br />
sprijinul dat de eel dintaiu vrajmasilor lui Brancovenu si lupta de<br />
la Porta, in urma careia Cantemir remane rusinat . MOrtea domnesculul<br />
adversar al lui Constantin e aratata ca o scurtare do vieta<br />
necuviesa . Originea lui Cantemir e spusa fa' incunjur, ca o defaimare<br />
: IMAM hergheleghl, apoi lefeciu, apoi si cells la stOgul spatares°<br />
aicea in tOrd au fost . Un resunet din vechia dusmanie a Cantacuzinescilor<br />
se intimpina aim in caracterisarea lui Dumitrasco Cantacuzino,<br />
fostul Domn moldoven, Dumitrasco Teirigreidenui din Anonim,:<br />
om reu si Cara frica lul Dumnecleil . Dimpotriva, Grecenu are<br />
numal laude pentru ocrotitul 0i, in curind, ginerele Braneovenului :<br />
coconul Io Costandin Duca-Voevod . Mai departe, caderea definitiva<br />
a lul Tokoly, toemal ca a luceferului,, e salutata cu multamire.<br />
In al doi-spre-decelea an din domnia lui Brancovenu (Oct. 1699<br />
Oct. 1700), se intimpla iarasi una din multele tentative neisbutite de<br />
a lua domnia bogatulul Voevod. in acesta conspiratiune erail amestecati:<br />
un boer de ter* ruda cu Domnul, Dumitrasco Corbenu, fratele<br />
Banulul Vintila, sotia acestuia Tudosca, un Turc ce se gasia in Tera-<br />
Romanesca, sotia lui Iordache Ruset, fiul lul Antonie-Voda (o fata a lui<br />
Grigore Ghica), mai multi boeri marl, ca: dol $tirbei, Radu Popescu, cronicarul,<br />
atunci Clucer, Grigore B Menu, .5erb an Herescu Alateia Corbenu,<br />
Vlaicu Armasul si, in fine, influente pers6ne grecescl din Constantinopole.<br />
Planul fu descoperit de Turc si, cand veni ordin de la Porta<br />
sd se trimeta tanguitorii, Constantin-Voda ii trimese fard fried pe toti,<br />
dupa ce-si luase mesurile. Inaintea acestel deputatium numerose, vraj-<br />
mash lul Brancovenu isi perdurd cumpetul. Boeril fura trimesi inapoi,<br />
si Domnul, judecandu-i, inchise cat-va timp pe unii dintre ei : Dumitrasco,<br />
Grigore Balenu si Radu Popescu. Un aga, trimes in ancheta,<br />
gasi tOta dreptatea Domnulul.<br />
E interesant felul cum a trecut acest fapt in cronica oficiala. Inteo<br />
prima versiune, Grecenu povestia lucrurile fara ineunjur : incepond<br />
printr'un mit cu inteles, el dadea tote numele : Dumitrasco, neastamperata<br />
lul sotie: spurcaciunea de jup[a]nesa a lul Dumitrasco,<br />
Tudosca , Domnita, fata lul Grigorie-Voda», etc.§Afacerea era expusa<br />
pe larg, cu tote peripetiile consecintele sale. (-2)<br />
I nsa Domnul, care ertase si<br />
chemase si in boerii pe unii dintre vi-<br />
(1) Del Monte (v. acest memoriu, capitolul consacrat cronicei sale, nota 1) arata<br />
(Magazin, V, p. 59) pe Mistureii din Heresci ca al treilea dupa Domn ca bogatie... de<br />
Iigani (sub ierban).<br />
(2) Ms. citat al Academies.
333 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 31<br />
novati, void ca lucrul sa fie ingropat apr6pe cu totul, ca nuine macar<br />
sa nu fie pomenite. Grecenu refdeit capitolul: in noua versiune, el vorbesce<br />
numai, inlocuind mitul cu spusele filosofilor , de unit Greci<br />
vrajmasi pamintului acestuia<br />
neplacutului incident. (1)<br />
si trece forte grabitcdupa ordin, asupra<br />
Tot in dupla versiune, si intr'o dupla versiune tot asa de interesanta<br />
pentru combinatiunile i reticentele Domnului, ne e pastrata cronica<br />
lui Grecenu, pentru anil 15 pand la 19 din domnia lui Brancovenu<br />
-<br />
(1703 1708). (.2-)<br />
inainte de a ajunge insa la acesta versiune indoita, avem do la 1701<br />
'Ana la 1703 declaratiuni interesante relative la Moldova. Antioh, feciorul<br />
lui Cantemir , succesorul ccoconului, Duca, e inPgrit cu o pasiune de...<br />
gazeta. Razimat pe autoritatea lui Solomon, Grecenu afirma ca Antioh-<br />
Vodd sugea sangele saracilon, ; boeril de temeiu pribegesc. Unit<br />
cu omens importanti din Constantinopole, Domnul Moldovei face intrigi<br />
contra lui Brancovenu, multumita caruia e mazilit. Duca revine, dar<br />
un Duca noti, cu veleitati de libertate, un Duca, care nu mai e ginerele<br />
lui Brancovenu. Grecenu it maltrateza in consecintd : el ne trans-<br />
mite intaiii cunoscinta ,ccelor faro de socotela lucruri si chivernisiri<br />
ce se faced de Constantin Duca-Vodd ; ne destainuesce apol nemultumirea<br />
cu acesta purtare, pe care o simte Constantin-Voda Vedea<br />
cum s'ar dice de omul Mariei Sale facendu-se lucruri necuviOse . Nea_<br />
perat ca Domnul munten primesce ca pribegi pe aceiasi boeri moldoveni,<br />
pe cars ii condemnase ca ministri ai lui Antioh. Urmeza, intre<br />
cei doi vecini, cuvinte parintesci de invetatura de o parte, cloyedi<br />
none de telpiziia sau, mai bine sa dic, blestemdtiia cea grecesca , de<br />
alta. Se scie ca in curind Duca fu inlocuit prin Michaiii Racovita.<br />
Caletoria fortata a lui Constantin-Vodd la Adrianopole, in 1703,<br />
fu unul din momentele cele mai pericul6se din domnia lui. in descrierea<br />
acestor evenimente apare iarasi deosebirea celor done versiuni.<br />
Intr'una, dumanii, de la Porter provoca chemarea lui Brancovenu.<br />
Urmeza amanuntitul itinerariii al Domnului. Grecenu trece la mazilia<br />
si<br />
exilul lui Duca, la intrigile lui Ienicer-Aga contra lui Voda, la ca-<br />
(1) Ca acesta versiune a remas, se vede din mss. germane de traducere din Bra<br />
soy, cap. L.<br />
(2) Amintesc ca cronica e tiparit5. in Magazin, II, numai 'Ana la Octobre 7208<br />
(1699). Restul e studiat duper ms. Academiei.
32 N. IORGA 334<br />
satoria Ancutei, fata Domnului, la mazilia lui Racovita si relatiunile cu<br />
noul Domn moldoven, in fine la nunta lui Constantin, fiul eel mai mare<br />
al lui Brancovenu. Cununia, ni se spune, e facuta de prea cinstititul,<br />
invetatul si blagor.odnicul boiariti Costandin Cantacuzino Stolnicul,<br />
mosul coconului Mariei Sale pomenitului, de vreme ce coconh dumnealui<br />
ail fost botezat pe toti coconii Warn Sale . De aceea cere Domnul<br />
Stolnicului ca Dumnealui insus cu cinstea batrineatelor dumnealui<br />
sa savirsesca sfinta si legiuita cununie . Vin apoi caletorii ale Domnului,<br />
ordine turcesci, o visita a Patriarchului de Ierusalim, Chrisant, etc.<br />
A doua versiune e mai pe larg pentru caletoria la Adrianopole. Ea<br />
se refera la imprejurarile numirii lui Brancovenu, .precum la inceputul<br />
leatopisetului se vede . In ea se arata autorii intrigilor, earl<br />
aduc drumul silit.<br />
Cu prilejul casatoriei uneia din fetele Domnului cu Scarlatache, fiul<br />
Exaporitului, Grecenu vorbise de Alexandru Mavrocordat, cu laude,<br />
ca de un om mare langa imperatie fiind, sciut si invetat f6rte 11) Mai<br />
tarcjiti, la expunerea intrigilor tesute de Antioh contra tronului lui<br />
Brancovenu, cronicarul amesteca pe Exaporit Scarlatache murise (2)'<br />
intro ticalosii> cari aduc pagubd terii. Data acesta, Domnul autorisa<br />
pe istoriograful sea sa nu crute epitetele. Caimacamul a chemat pe<br />
Constantin la Porta, prin staruintele lui Alexandru. Acesta e calificat<br />
ast-fel : (spurcatul si vrajmasul acela Alexandru Mavrocordat, Marele-<br />
Dragoman al Imperatiei turcesci, carele pOte fi ca si vOche pizma si<br />
reutate asupra Domnului in inima lui hraniia . Gandul sea era sd scOta<br />
pe Brancovenu si sa pue pre fii-seil Domn aicea in tera . Domnia noud<br />
a lui Racovita, nunta Ancutei, sunt expuse cu deosebiri de forma. 0<br />
competitiune la tron e povestita repede. In sfirsit, in ultimele evenimente<br />
din acesta periOda, Grecenu scade mult din complimentele ce face lui<br />
Constantin Stolnicul. In general, expunerea in acesta a doua versiune<br />
e mult mai intinsa si mai amanun(ita.,(3)<br />
Pand la campania de la Prut (1711), aflam in cronica, pastrata iarasi<br />
intr'o singura versiune,interesante mentiuni elogiose ale lui Constantin<br />
Cantacuzino : ast-fel, in anul 1709, la 26 Octobre, el cunund pe Balasa,<br />
(1) P. 343.<br />
(2) V. ibid., p. 353.<br />
(3) Tot4i, in mss. de traducere germana din Brasov, prima versiune e admisa<br />
(cap. LVIII §i urm.). Sa-§i fi schimbat gandul Brancovenu? Sa fi facut inlocuirea<br />
copistul vre-unui boer cu alte pareri, care ar fi cunoscut insa brulionele Greconului?<br />
De obiceiii §i a§a e §i natural forma definitiva e cea din urma in ins.
335 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 33<br />
fata a sesea a Domnului, cu Manolache Cuparul. Grecenu it numesce:<br />
«cinstitul siprea inteleptulboiariu Costandin Cantacuzino, biv Vel S tolnic .<br />
In 1710, Februarie, yStefan, al doilea fiu al lui Brancovenu, e cununat<br />
de prea cinstitul si prea inteleptul batrin boiar Costandin Cantacuzino,<br />
biv Vel-Stolnic .<br />
De mult insa, o impacare se facuse cu Balacenil, cu unit dintre dinsii<br />
macar. Dar Beizadea Iordache tragea Inca nadej de de domnie $i, cum se<br />
scie, el nu o Ora's' nici ()data. In acest an 1710, tinerul Principe se insura,<br />
luand pe Casandra, fata fostului conspirator, Beizadea Iordache Ruset, a<br />
careia mama era fata lui Grigore Ghica. Era o casatorie intre dusmam<br />
ai lui Brancovenu : descendenta Ghiculescilor, Domnii strain' si Grecii<br />
lui Radu cronicarul, a lui erban si a Rusetescilor se incuscrira astfel.<br />
Totusi casatoria e pomenita cu cinste de Grecenu, care arata si<br />
solia trimesa de Domn in Ardel, la nunta.<br />
In Moldova, dusmanil lul Brancovenu se succedau pe tron. Antioh<br />
venise dupa Michaiu Racovita si Michaiu Racovita dupa Antioh. Grecenu<br />
urmeza a se plange de intrigile Cuparescilor cu Michaiu-Voda. Acesta,<br />
scos ca hair, e inlocuit cu Nicolae Mavrocordat, fiul Exaporitulm.<br />
Cronica ()Maid muntena arata pe Nicolae-Voda venind cu multime<br />
de Grecl Tarigradeni, iproci, iproci . In mai putin de un an, tinerul<br />
Grec ar fi facut nu putine tiranh i napastuiri spre saracii boeri paminteani<br />
de acolo i alta saracime;... tiran nemilostiv clic ca era . Cu<br />
succesorul seu, Dimitrie Cantemir, cronica va fi si mai aspra.<br />
E curios cum Intr'o cronica oficiala, precum era a lui Grecenu, s'au<br />
putut strecura atatea judecati severe asupra Turcilor. Nici intr'un alt<br />
letopiset nu gasim condemnari mai dese si mai categorice ale reului<br />
guvern turcesc. Se vorbesce continuti de multul pes al terii , de<br />
< poruncile grele , de demnitarii Sultanului, can sunt: unit omen' forte<br />
rei<br />
lacomi i varvari , altul om rea vrajmas crestinilor, trufas,<br />
si 5i<br />
blestemat, iproci . Intr'un loc, Sultanul insu §i e aratat in color' nu tocmai<br />
favorabile. Intilnim curent frase ca acestea : Lacomia cea paganesca<br />
la rugamintile Doinnilor si ale supusilor nu s'au uitat, ce mai mult Inca<br />
iutindu-se.... . Dar asupra tiraniei 5i<br />
lacomiei paganesca tine pete clic<br />
cuvint ? Lacomia paganesca mod si satiu n'are, nici uitandu-se vie<br />
()data la neputinta ticalosilor supusilor . 0 nem varvar, nemilostiva<br />
si spurcata leage i ]acomie paganesca! Cand pomenesce desertarea<br />
Camenitei de Turd, Grecenu califica lucrul de lucru nici odata audit,<br />
nici gandit ; cand povPstesce infrangerea cea mare de la Zenta, Sean -<br />
tea', el d3clara ca printr'insa Turch $i -au luat plata do la Dumnecleu:<br />
Iata a lui Dumnecjeu plata aeve . Iar, cat despre simtemintele Dom-<br />
Analele A. R.Tom. XXI. illemoriile Sect. Istoricp. 8
34 N. IORGA 336<br />
nului la vestea luptei, iata ce cetim : «Deci Domnul, find la Tintareni,<br />
precum s'a clis mai sus, la Septembre 8 chile, in dioa Nascerii Nascetorii<br />
de Dumnecleil si pururea feciorei Marie', cand esia de utrenie,<br />
dimineta, au venit acesta veste de izbanda crestinilor, cu Stoian vdtaful<br />
de caldrasi, carele se intimplase la Belgrad si, intelegend de<br />
acesta veste veselitore de isbanda crestinilor si de stingerea pdganilor,<br />
au dat slava lui Dumnedeii si Maicai Sfintiei Sale .<br />
Dar in 1711, Constantin trebul sa ied positiune fata de Turcii, pe cari ii<br />
urd, si crestinii, pentru can i i 1 astra tote simpatiile. Un Imperat crestin,<br />
pravoslavnic acesta, se lupta cu Sultanul, acel Tar Petru , caruia<br />
prognosticurile ii fagaduiau domnia in Constantinopole. fl') Se scie ca<br />
Brancovenu astepta evenimentele, prieten al aminduror pdrtilor si<br />
gata sa so inchine celei mai tari. Se scie iarasi ca trecerea la Muscat<br />
a rudei sale Toma Cantacuzino Spdtarul, seful ostirii muntene, compromise<br />
pe Domn in ochil Turcilor, earl' de acum inainte it numerara<br />
intre haini. E interesant sa vedem cum infatisezd cronica oficiald acesta<br />
situatiune indoelnica si plind de primejdii.<br />
Grecenu condamnd purtarea lui Mazeppa, apostatul, hiclenul), si<br />
e dusmanul hotarit al lui Carol XII. Incependu -se, prin staruintele fugarului<br />
regal de la Varnita, rdsboiul intre Turd si «Imperatul moschicesc<br />
, conform ordinelor primite, Brancovenu pleca din Bucuresci<br />
la 6 Maiu si, iardei din ordin, se opresce la Gherghita. Lipsa de<br />
pasune si hrand it face a se stramuta in gura Urlatilor, la Albesci >,<br />
unde multele cereri ale Turcilor fac pe Grecenu sa exclame : Cumplita<br />
si nesatiOsa lilcomie a Turcilor ! Vreme cumplitd !<br />
Dupa istoriograful seii, Domnul are un singur gand: sa tie tera intrega<br />
si fard primejdie de catre amindoae partile, adecd si de catre<br />
Turci si de catre 'Unseal' .<br />
Cei dintai, sigurl ca vor fi MAO, cer<br />
intervenirea lui Constantin pe langd Tar : sa mijlocescd ca un crestin<br />
catre crestini . Desi era convins ca, ajunsi la Prut, Rusii nu mai pot fi<br />
intorsi inapoi, Brancovenu primesce bucuros. Dar mediatiunea o faced<br />
«Inca si mai virtos ca pre Moscah sa-i imbuneze, ca adecd sa nu vie<br />
en vre-o banuiald asupra terii, si mai ales ca un Domn crestin si pravoslavnic.<br />
Porunca stdpanesed , ca si cuviOsa cinste si obligatiia<br />
ceaia ce se cadea catre Tar, fac pe Domn a expedia «cu dragoste si cu<br />
rivnd crestinesca si fierbinte la imperatul crestin pe betramul boor<br />
Gheorghe Castriotul, biv Vel-Comis, om cuvios, invetat si intru tote<br />
(1) V., despre unul din aceste prognosticuri, tradus in grecesce pentru Brancovenu,<br />
in 1698, Analele, XX, p. 221.
887 CRONICII E MUNTEN8<br />
iscusit, carele si mai denainte era Tarului cunoscut >. Venia < pentru innoirea<br />
pacii, iar intru ascunsu pentru chivernisela pamintului .<br />
Castriotul gasi pe Tar la Iasi, dar fu primit reit Un tradator imprudent<br />
stricase socotelile tradatorului cu prudenta. Toma, asemenea<br />
cu Iuda, un «organ si vas priimitoriii de zavistie», uitand ca. Domnul<br />
it crescuse, Il introdusese in tote tainele sale, muncit de ambitie ca<br />
«eosforiul... , carele ail socotit sa-s pue scaunul peste norurile co-<br />
Gelato,<br />
unindu-se cu marghioli, ale caror nume le da cronica, fugl la<br />
Rust, cu «cati-va slujitori si cu slugi de' ale lui>. Mergend in Moldova,<br />
el afla pe un alt dusman al lui Brancovenu, pe «vestitul telpiz,<br />
Domnul tern' Moldovei, Dumitrasco-Voda Cantemir, cu care si mai<br />
Innainte vreme intelegere avusese, de vreme ce mintea aminduror la<br />
acest fel de lucruri blestematesci si necuviOse bine se potriviia >. Ducendu-se<br />
la tabara, Toma spuse «Mariii Sale Tarului>, «minciuni» contra<br />
Domnului seu. Ast-fel, dubitoriul de Christos Tear» era acum pregdtit<br />
si nu primi spusele crestinesci si intelepte ale Castriotului, earl'<br />
erail «pentru folosul mai mult a Mariii Sale Tearului>. Inainte de a so<br />
da lupta de la Stanilesci, Brancovenu capeta ordin sa so intOrca in<br />
Scaun, unde se gasia, la Tirgoviste, la 28 Iunie (9 Julie). Pe cand<br />
Toma pleca, impreuna cu Generalul Ronne, la atacul Brailei, Domnul<br />
pastra atitudinea sa nehotarita, de asteptare : «nici de cum ell firea<br />
nu s'aii alunecat», scrie Grecenu, sa calce in urmele lui Dimitrie Cantemir,<br />
real si nebunul. El n'a cautat, continua cronicarul, nici la «sfaturile<br />
si indemnarile cele fara de socotela a unora si altora den boeri,<br />
carel necontenit Il supera si pe afara multe cliceau, indemnandu-1 ca de<br />
care Turd sa hainesca si Moscalilor, precum si Dumitrasco Cantimir,<br />
sa se alcatuiasca, nici scrisorile cele en lauda ale Moscalilor, care din<br />
multa Indemnarea vrajmasilor fall de nici o socotela ii trimetea, nici<br />
diselor, scriselor si laudelor lui Ren ghenerariul nici universalului,<br />
ce Vlasie Stegariul la Mitropolitul Antim pe tainri adusese, cu<br />
porunca de zaharele si alto lucruri necadute si necuviinciose". Intro<br />
ispititorii la tradare, Grecenu desemneza, mai ales, in termini plini de<br />
imputare, pe Antim, care se amestech ast-fel in «cele politicesci>, co<br />
nu-1 priviaii.<br />
Cronicarul trece la descrierea luptel de la Prut. incunjurati, lipsiti de<br />
provisiuni, Rusii ar fi cerut mediatiunea pe care o refusase Inainte. El<br />
da a intelege ea pacea a fost incheiata prin mijlocirea lui Gheorghe<br />
Castriotul si pretinde ca Turcii ar fi amintit Rusilor refusul for dintru<br />
Inceput, care ar fi determinat lupta. Apol, Grecenu urmaresce pe hainl:<br />
pc) Toma, pe care Domnul, ertator ciudata ertare! it lasa sa<br />
35
36 N. IORGA 338<br />
treca in Ardel, si Cantemir, a caruia vieta ulteriOra e representata intr'o<br />
lumina caricaturala.<br />
De aim, cronicarul inO.ra cele urmate dupe rasboiu; denuntarile facute<br />
la Porta ca Domnul era gata sa hainesca de catre Turd §i sa<br />
se alcatuiasca Moscalilor §i cum ca au gatit pentru treba for si multi<br />
zaharea , cererile prin cari Turch ispitirei credinta banuitulul, impacarea<br />
plangerilor facute de Brai leni, numirea a doua a lul Nicolae-<br />
Voda, cesornicul daruit de el lui Constantin, care respunse printr'o<br />
pareche de calimari de argint . Negocierile ruso-turce, cu tote incidentele<br />
lor, furtuna cea ticalOsa a craiului §fetescu , adeca ducerea<br />
lui Carol XII de la Varnita la Demotica, sorta WI Stanislav Le§censki<br />
mantue, ca evenimente politico, cronica.<br />
Cum se vede, ea e un isvor de capetenie, nu numai pentru istoria<br />
interiOra a tern §i pentru istoria de Curte: birurl, cererl turcescl, deplasari<br />
domnesci, serbari, primiri de ospeti, ci §i pentru politica secreta,<br />
pentru cunOscerea simtemintelor intime ale Domnulul, felulul<br />
cum considers el pe supu§ii, vecinii §i stapanii sal.<br />
Dar in acest bogat repertorill de informatiuni felurite intilnim numai<br />
oficialitate gOla, numai repetarea instructiunilor altuia. Nici o idee<br />
proprie, nici un simtemint personal, nici o apreciare independents.<br />
Totu§i Grecenu era un om cult, care scia grecesce §i ceva latinesce,<br />
care intrebuinteza neologisme, ca : oratie, audientie, monar§i, gubernat<br />
(guvernator), incorunat, prezentie ( adeca chipul ), afard de o<br />
sums de cuvinte grecesci §i de cite -va citatiuni din acesta limba ;<br />
el pomenesce Scripturile, fabule, filosofi ; 0 un om care scie sa<br />
compue. Caracterul Qters al cronicel sale e datorit deci caracterulul<br />
pe care trebuia sa-1 alba, faptulut ca era, cum am clis, un Monitor<br />
Oficial . Din punctul de vedere al interesulul, cronicaril do opositiune<br />
it sunt superiori, §i acolo avem iara§i persona cu fisionomie<br />
proprie.<br />
III. Cronica Balenilor.<br />
Printre dumanii statornici ai Cantacuzinilor trebue p41 in rindul<br />
intaiu BaleniT, cari nu i -au ertat nici °data cu totul. Cei-lalti du§mani<br />
sunt dumani momentanl sail personal!: numai intro Baleni §i Cantacuzini<br />
ura a fost dintre urile acelea de familie, cari tree in sangele<br />
generatiunilor urmatore si nu se pot stinge prin nici o tentative de<br />
impacare.
339 CRONICELt MUNTENE 37<br />
Trecutul familiel Cantacuzino e bine cunoscut (1); trecutul Balenilor<br />
mai putin, atat din punctul de vedere genealogic, cat §i din cel politic.<br />
Pentru cercetarea de fats, ajung rindurile urmatere, cari Wail<br />
pretentiunea sa fixeze definitiv istoria unei familii, eel mai grew lucru<br />
ce se pole intreprinde in istoria nostra.<br />
Pare stabilit ca Udrea Banul, marele General al lui Michaid Vitezul,<br />
era un Balen: un document de familie din 1692 11 citeza ca stramo,<br />
§i el fu unul din ctitorii manastirii balene a Nucetului, careia-i dada<br />
moil ce se constata apoi apartinend familiei. Udrea eel omorit in<br />
1601 n'avea copii, clay .mai existail Baleni, earl reclamara §i dobandira<br />
moOenirea mortului. (2) Cel mai important dintre din§ii era Iva§co,<br />
Vornic in 1632, pe care Leon-Voda it puse, impreuna cu Mitropolitul<br />
Grigore, in fruntea deputatiunii de impacare trimesa la Mateiti Aga in<br />
Ardel, deputatiune ce se interse prin Brasov la 16 Iulie ale acestui an. (3)<br />
cIvavo Vornicul Balen.u»_.lua parte in ace14 an la lupta de la Plumbuita<br />
(6-7 Novembre) (4) Documente interne ne arata in aceea§i epoca,<br />
la 1641, doi frati Baleni : Badea Postelnicul i un al doilea Udrea Banul,<br />
care-0 fact, la 21 August 1652, un testament. Acest Udrea, in 1652<br />
Mare-Arma§, e deosebit de .Udrea Slugerul'> ucis de mercenarii re-,<br />
voltati contra lui Constantin-Voda la 27 Februarie 1655, care, acesta,<br />
era un Doicescu. (5)<br />
Cat despre Iva§co, mort dupa 1641, el nu se mai intilnesce. Fiul<br />
sell Gherghe incepu insa in curind sa jece un rol de frunte in fra-<br />
(1) Pentru moment, atrag atentiunea asupra a done fapte none, privitore la stramutarea<br />
Cantacuzinilor in Principate sail la primele for relatiuni cu Domnil nostri:<br />
intre copiile de documente turcesci ce se transmit Academiel Romane prin Ministeriul<br />
Afacerilor Straine se afla un ordin al Sultanulul catre Petru-Voda din<br />
Muntenia. Din acest ordin, datat din 16 Zilcade 973, se constata ca soul ofensat al<br />
uneia din surorile Domnului nu e, cum se credea pand acum (v. Analele, XVIII,<br />
p. 4), un frate al vestitului Saitan-Oglu, ci insusi acest restaurator al maririi Cantacuzinilor.<br />
Documentul va fi reprodus in prefata vol. XI din colectiunea Hurmuzaki.<br />
Fiul lui Saitanoglu, Andronic, e Vistierul Andronic al lui Michaiu Vitezul. Asa in<br />
cat Andronic, 0.01 lui Constantin Postelnicul, e cel dintaia din acesta familie care<br />
s'a asezat dincoce de Dunare. V. aceeasi prefata Si tabla alfabetica a volumului pomenit.<br />
(2) Hasdeti, Magnum Etymologicum, art. Bcilenu, din care am rules fapte, fara<br />
a adopts ingeniosa, dar silita for interpretare.<br />
(3) V. memoriul penultim, p. 179-81.<br />
(4) Anonimul, p. 317 ; Cf. Memoriul citat, p. 180 (unde trebue cetit 7 nu 5, caul<br />
atunci a &Out Dumineca).<br />
(5) Cf. Memoriul citat, p. 197.
38 N. 1011GA 340<br />
mintarile de partide, can se intind de la gonirea lui Constantin Basarab<br />
pand la suirea pe tron a ltit erban-Voda. In timpul domniei<br />
ltti Michnea III, Gherghe, fost Spatar (1641) si atunci Vornic, comanda<br />
trupele muntene, date in ajutor lui Constantin Basarab, care navalesce<br />
in Moldova. El fu pries si dus de TatarI, cari ajutaii pe Gheorghe-Voda<br />
Ghica, in Crimea. Constantin Capitanul, cronica muntena<br />
de care ne ocupam acuma, asigura ca acesta robie a lui Gherghe a<br />
tinut doi ani.<br />
0)<br />
Tot ca Vornic apare Gherghe atunci cand incepe a fi un important<br />
factor politic in Vera -Romanesca, cand devine un sef de partid,<br />
sub Antonie-Voda din Popesci (Prahova). (2) Ajutorele sole sunt ginerele<br />
seu Hrizea Vistierul din Popescil Ilfovului, Staico Paharnicul Bucsanul<br />
si Radu Stirbeiti. Isvoranul. Anonimul denunta ca. la Gherghe<br />
se tinead sfaturile pentru omorul lui Serban Cantacuzino, lui Mares si<br />
lui Radu Cretulescu, seffi partiduldf opus. Balenu era furios ca Mina.<br />
de Craiova, pe care o poftia, fusese data lui Mares. Complotul find<br />
descoperit, tabgra cantacuzina capeta de la Domn trimiterea pentru<br />
un timp la tera a lui Menu si tovarasilor set Intors la Curte, Gherghe<br />
trect, cu ai sel, la Adrianopole, si aduse mazilia lui Antonio, in<br />
locul caruia fu numit teribila lovitura pentru Cantacuzinesci!<br />
omoritorul lui Constantin Postelnicul, Grigore Ghica.<br />
Banul Gherghe era la acesta data hoer betran , dar de o ambitiune<br />
pe care virsta n'o potolise. Fiul sal Ivasco, Aga sub Antonio,<br />
fusese inlocuit in acesta functiune, dupa staruintele vrajmasilor sei<br />
si facut Comis. Ivasco, cu cumnatul sett Hrizea si Stirbeiu, iesird<br />
intru intimpinarea noului Domn sid adusera la Adrianopole.<br />
Domnia lui Grigore fu, in realitate, domnia Balenilor, si Cantacuzinii<br />
trecura in situatiunea de oposanti, de qobiditi., cum se dicea atunci.<br />
Cand vestea numirii lui Ghica sosi. la Bucuresd lui Gherghe, pe<br />
care Antonie, resgandindu-se la plecarea spre imperatie , it Meuse,<br />
de Mesa, unul dintre Caimacann, betranul, multamit in sfirsit, chema<br />
la Curte, cum avea ordin, pe Cantacuzini si pe Cretulescu. Boerii fury<br />
sculati din somn de omul domniei. La Curte, era Banul Gherghe si<br />
slujitorT multi, luminari aprinse . Boiari fratilor , incept]. Gherghe,<br />
sanatate de la Maria Sa Grigorie-Voda, ca rail<br />
miluit Dumneded si<br />
(1) Anonimul p. 353 ; Const. Capitanul, p. 323.<br />
(2) 0 versiune a cronicel Teril-Romfinescl, phstrata la Cluj, 11 numesce (f° 118<br />
V °): Antonie Vornicul, CIA Neagului Post. ot Negocti ot sud Prah.. Cf Anonimul,<br />
p. 372; Const. Capitanul, p 355.
341 CRON10ELE MUNTENE 39<br />
Imperatiea cu Domniea . Iordache Cantacuzino fugind, Mateiu, fratele<br />
vol sá-1 urmeze, si ipoeritul Caimacam it mustra cu blandete:<br />
.Mateiu, oda faci copildresce de nu self! (1 Totusi el dada drumul<br />
boerilor pe can ii inchisese si cari nu fura aruncati din nou in ternnita<br />
decat la sosirea altor poruncI.<br />
In amindoue expeditiunile lui Grigore cea de la Camenita si cea<br />
de la Hotin (2-) - caimacamia fu incredintata lui Gherghe, lui Hrizea<br />
si lui Stroe, ex-Silivestru calugdrul. Cu intaiul prilej, ispravnicii de<br />
Scaun se purtard cu asprime fata de adversarii for invinsi. Acestia<br />
fura chinuiti, spanzuratl de maul, batuti la talpi; cand Domnul se<br />
intOrse s,i desaproba acestd selbatdcie, Gherghe ii ceril sy omOre pe<br />
Cantacuzinesci, pentru ca vremea resplatii ii sa nu mai sosesca pentru<br />
dinsii.<br />
Dar *erban nu putii fi cdpetat din Moldova, si in curind un ordin<br />
formal de la POrta sill pe Domn sa deschida portile temnitei si fratilor<br />
Logofetulut. Cand, prin stdruintele lui *erban, tronul munton fu<br />
dat lui Duca, Domnul moldovenesc, Balenii fugira la Sibiiu. Emigrard:<br />
Banul Gherghe, Stroe, Ivasco, acum Logofet, Hrizea, facut iarasi Vistiernic,<br />
Negoe Banul Secuianu, Ilie Armasul, Parvu Farcasanu, Hrisoscul<br />
Vataful.<br />
Dar, cum am spus, Duca void sa domnesca mult si in pace, sa -si<br />
stringy in liniste veniturile. Fugarii fura ispititi sa se intOrca, si Cantacuzinii<br />
trebuira sd-t. asigure. Stroe se risca, dar fu supus la chinurt,<br />
el si Radu Dudescu, pe atunci ginerele lui Gherghe. Hrizea, un om<br />
priceput la Vistierie, sosl pe urma, si Duca gasi in el un pretios colaborator,<br />
de care nu se mai desparti Venira in sfirsit si cei doi<br />
Balm. Cantacuzinil trebuira intdiu sa imparta puterea: caimacamii<br />
din anul al doilea (1675) Meal: Stroe, Radu Cretulescu, Valcu Vistierul<br />
; cm din al treilea (1676): Gherghe, Hrizea si Staico ; cei din al<br />
patrulea (1677) : Gherghe, Vdlcu, Hrizea si Iordache Cuparul -(4)-;<br />
cei din al cincilea, in fine (1678), dupa Anonim: Ghergho, Stroe, erban,<br />
Hrizea, Lascarache Cuparul, iar dupa Constantin Capitanul: k$er<br />
ban, Hrizea, Iordache Ruset si Staico. Mai mult, cei ce dadusera tronul<br />
lut.<br />
Duca full prigonitt in dou6 rinduri de dinsul: intdia Ora, tote<br />
fratii trebuiau sa fie arestati, dar cei prinsr fury liberate indatd; a<br />
(1) Plastica expunere in Const. Capitanul, p. 365 6.<br />
(2) V. memoriul penultim, p. 214 6.<br />
(3) Memoriul penultim, p. 220.
40 N. IORGA 342<br />
doua Ora, in ajunul cadent, Domnul ar fi pus gaud sa omOre pe *erban<br />
si se hotarise, in on-ce cas, sa-1 pue iarasi la poprela.<br />
Gherghe murl inainte de suirea pe tron a lui erban. Ivasco §i Staico<br />
fugira peste munti la vestea schimbArii de Domn. Hrizea, numit unul<br />
dintre caimacami de noul stapan, se increclit i remase; Armasul Drosu,<br />
devenit Serdar, chinuitorul de odiniOra al fratilor cantacuzinesct, comise<br />
si el aceeasi imprudenta. *erban era un om manios si crud, care<br />
nu-si<br />
lasa resbunarea. Drosu fu ucis in ascuns. Valcu, fostul Caimacam<br />
in done rindun, alt adversar politic, fu inchis si ucis la Snagov, de<br />
uncle amintirea unui omor trebuia sa faca pe fiul lui Constantin Postelnicul<br />
a indeparta scenele de sange. In fine Hrizea, acusat de mal<br />
versatiuni, fu pus la chinuri, despoiat de avere, §i, inderetnicindu-se a<br />
resista maltratarilor Si veninului, omorit cu mOrte grOznica . Ai sef,<br />
urmariti, fugira erna, pe gheta", pesto Dunare, de uncle venird sa se<br />
adapostosca in Moldova, la Duca. Fiul si fata lui Drosu perird de<br />
mOrte siinica. Dintre capeteniile partidel contrare remasese fiul lui<br />
Hrizea, Radu din Popesci, viitorul cronicar, §i Gligorascu Menu, fiul<br />
lui Ivasco, care, acesta, murise in refugiul sett din Moldova.<br />
In 1688, erban se hotari sa castige pe acest pribeg. El ii oferl<br />
mana fetei sale, Domnita Alexandra (Smaragda). Constantin Capitanul<br />
Filipescu, ver cu mama lui Gligorascu, merse la curtea lui Apaffy<br />
sä aduca pe mire. Nunta fu serbata cu pompa mare intre 3 si 19 Februarie<br />
ale acelui an. Dar, in Maid urmator, Alexandra se stingea, Si<br />
vechile dusmanii, impacate prin acesta casatorie, remasera iards1 in<br />
piciOre. Ele durara cata vreme mai traira actoril eveniinentelor tragice<br />
can pregatird domnia lui erban.<br />
Constantin Filipescu Capitanul, Costandin Capitan Filipescu , a scris<br />
in spiritul dorit de Baleni istoria Terii-Romanesct, de la inceputurile<br />
et pana la mortea Domnitei. Cei ce vedeati. In numele lui Constantin<br />
Capitanul , sub care manuscriptele dad opera, numele unui copist(I.),<br />
erau indemnati, de sigur, de ignorarea unui personagiu cu acest nume<br />
pe timpul lui *erban-Voda. Avem astacji (loved' despre existenta Capitanului<br />
in secolul al XVII-lea si, legand aceste notice de multele sciri<br />
pe can le da cronica asupra autorului el, putem stabill o biografie<br />
destul de plina a lui Constantin.<br />
La 5 Decembre 1680, socotelile Brasovului pomenesc pe Constantin<br />
(1) D-1 Ar. Densusianu in manualul sOu, ambele editiuni. ysi Balcescu socotia ea<br />
Filipescu este un copist, iar nu adeveratul autor (Magazin, I, p. 83, nota * ).
X43 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 41<br />
Filipescu., venit din Tera-Romanosca., (1) Cinci ani dupd acesta, un<br />
document intern il mentioneza cu titlul de Capitan.,(2) In anul 1686,<br />
acela§i «Constantin Filipescu., insarcinat cu o misiune la Dieta din Alba-<br />
Iulia, vine la Brasov- cu o suits de 29 de persOne, la 21 Octobre ; cheltueli<br />
pentru intretinerea lui se fac la 22 *i 23 ale lunii. La 24 Novembre,<br />
se aduc scrisori din tern pentru «ambasador. (Legal). La 27 Novembre,<br />
sosesc trasurile earl trebuiati sa-1 aduch inapoi in Tera-Romanesch ; la<br />
28, vine un trimes pentru a-1 conduce ; in sera aceleia§i chile, Constantin<br />
revine, intovar4it de un trimes princiar, care avea cu dinsul alto cinci<br />
persOne. La 1 Decembre, Filipescu e petrecut pang la Ruchirojrin sfirsit,<br />
in Martie 1687, mai aflam pe un «Constantin. venit de la erban, pdte<br />
tot Cbpitanul (darnpOte §i Aga Constantin Brancovenu): el se intorcea<br />
iara§i dela Apaffy.1(4) Solia lui Constantin inainte de nunta nu e insemnata<br />
in socoteli cu numele boerului: se spune numai eh la 28 Ianuarie,<br />
sera, a venit de la Curte un boor munten, cu alto patru - spre -jece<br />
persOne, impreuna cu comisarul Ferencz Deft, avend un om de suith., (5)<br />
Intretinerea solilor se plaitesce pang la 30 Ianuarie. Un «om al Domnului<br />
muntenesc., iarh§i cu numele de «Constantin, scurt, se mai gasesce<br />
in Tunic urmator. (6)<br />
Constantin Filipescu a fost nepotul Stolnicului Dumitraco §i al Voicei<br />
si fiul lui Pang. Filipescu, boor important din acest timp, Mare-Spatar<br />
sub Michnea III (apoi Mare-Paharnic), ginere al lui Constantin Cantacuzino<br />
Postelnicul, pe langa care se gkia in momentul tentativei indreptate<br />
de Domn contra betranului boor.' (7) Postelnicul era decq bunul sail,<br />
de0. Constantin Cdpitanul, inrudit mai de departe numai cu Balenii, vorbesce<br />
de dinsul a0. cum vorbesce. Dar gasim pomenita in acesta cronica<br />
de opositiune Ltd de Cantacuzini pc) sotia lui Pang, «Marina (Marica, in<br />
ms. de la Cluj) Filipesca., care starue pe langa fratele of *erban pentru<br />
o gratiare : cronicarul pomenesce in acest chip ciudat pe propria lui<br />
mama. Pang §i Marina ail avut o fata maritata inainte de 1693 cu Barbu<br />
Banul Milescu, §i inch un fiu, anume Mateiii, fost al doilea Postelnic (§i<br />
in 1672), care, in timpul lui Duca, fugi in Moldova cu unchiul sou<br />
(1) Memoriul penultim, p. 222.<br />
(2) Genealogia Filipescilor alcatuita de d-1 Tuducescu.<br />
(3) Memoriul pemultim, loc. cit.<br />
(4) P. 231.<br />
(5) P. 234.<br />
(6) Ibid.<br />
(7) Anonimul, p. 349.
42 N. IORGA 344<br />
Iordache Cantacuzino. f1/4,1') Mateill era Mare-Agh in 1680 (deci sub erban)<br />
si in 1698 el purta titlul de fost Mare-Stolnic.,(2) .<br />
Felul cum vorbesce de Ore-cari evenimente si nepomenirea numelui<br />
lui Constantin in istoria Terif- Romanesci dupa mOrtea lui erban, m'ar<br />
face sh fixez anul nascerii cronicarului pe la 1630. Data precisa, a<br />
anului mortil mgcar, o avem insa: in 1696, la 1 Octobre, veduva cronicarului,<br />
Rada, fiica lui Radu Michalcescu, Vel Comis, scrie la Brasov, da.nd<br />
vestea mortil lui Constantin, al carui frumos cal negru it vinde Judelui.1.8)<br />
Vorbind de lupta dintre Mateiil-Voda i rivalul sou Radu, fiul lui<br />
Alexandru Iliac, Constantin scrie : cBucurescenii cu copiii se suia pe<br />
garduri de se uita cum se bate rhsboiul». Amhnunte, cari arata pe martorul<br />
ocular, pe care nici un edzvoth nu le putea da in acesta forma,<br />
se gasesc din belsug, mai ales de la domnia lui Radu Leon (1664-9).<br />
Ast-fel, casatoria lui *tam], fiul acestui Domn, cu Catrina, fiica lui<br />
Duca-Vodh, si ispravile facute de pelilivanii adusi cu acesta ocasiune.<br />
Cu satisfactiune deosebita vorbesce cronicarul despre jocul pre<br />
lung despre cpelivanul hindiu harap care faced jocuri minunate si<br />
nevedute pre locurile nostre: iute om era si virtos», despre salturile<br />
acestui gimnastic emerit peste opt bivoli, despre vitejia cu care-si<br />
lega chica de coda «unui cal domnesc, gras, mare,, despre suirea<br />
lui dibace pe pari «ca o maimuta», despre salturile lui mortale : isi<br />
dadea drumul ccu capul in jos si dadea in piciOre», despre mergerea-i<br />
pe ctulpanD fara sh se afunde. cIn Moldovah, adaoge cu regret Chpitanul,<br />
«nu scim ce va fi facut Duca-Voda,. A asistat la bathile<br />
suferite de Pascale Gramaticul in 1669, si arata acesta : ccat me mir<br />
ca trhia , ca Pain vedut cu ochil» ; intro patimasi, vorbesce si de<br />
altul, ,Kcare i-am uitat numele». Cand sub Antonie-Voda, numit in<br />
1669, se incepe procesul ucigasilor lui Constantin Postelnicul si Cantacuzinil<br />
presinta acte, el, discutandue, spune: «jar not am vedut nisce<br />
(1) aysi cu unul din nepoti, anume Mateia Filipescu], biv Ftori-Postelnic» (Nic.<br />
Costin, p. 17).<br />
(2) Tote amanuntele culese din inedite romanesci sunt luate din Genealogia citata,<br />
care concords admirabil cu cele-laite sciri asupra familiei. Datoresc tot d-lui<br />
Tuducescu si docurnentul inedit din Apendice asupra Filipescilor. Una din fetele<br />
lui Mateia, Pauna, lua pe Ionita Roset. Nicolae Mavrocordat cununa, scutind pe<br />
Ionia de dari (Popescu, in Magazin, IV, p. 129).<br />
(3) Memoriul penultim, p. 246. Reproducem scrisorea in Apendice.Micbailescu in<br />
loc de Michalcescu in memoriul penultim e o gresala de tipar, pe care me grabesc<br />
a o indrepta aici.Fiii Capitanului sunt : Grigorasco (pomenit In 1698), erban Spatarul<br />
(si in 1703), Radu (in 169d).
345 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 43<br />
ravasele,. Vorbind de plangerile Cantacuzinescilor contra complotului<br />
format de partida °push', el nu recunOsce adeverul acelor plangeri si<br />
spune dar aceea ce am veclut, scim . La domnia lui Duca avem frasa :<br />
dic unit, care si eu am audit . Pe timpul lui Duca-Voda, el vorbesce<br />
de relatiunile sale de prietenie cu Beizadeua Iordache, fiul lui Antonie<br />
Ruset numirea tatalui seu in domnia Moldovei, spune cronicarul, sumetise<br />
ash de mult pe tinerul Principe, cat nu puteam nice noi vorbi cu<br />
el; ci mai nainte eram cu el la un conac, fugind cu Caimacamii din<br />
be in lot, pentru ciuma [1675], cu glume, cu risuri ; iar atunci ash cum<br />
auditt.y Peel la 1675, Constantin Capitanul ocupa acum o functiune si se<br />
gasia in suita ispravnicilor de Scaun. In 1676, el intovarasl pe Domn in<br />
expeditiunea contra Polonilor. El descrie acesta expeditiune ca un martor<br />
ocular : vorbind de luptele de la Zurawna, uncle se scie ca se incheia<br />
pacea Cl), el descrie pe Polonil ascunsi, de ite parea ca sint bagatt in<br />
cetate ; el ne zugravesce un del mare, pietros, de nu se putea sul<br />
nici pedestri . In 1677, Capitanul iea parte iarasi la rasboiul Domnului;<br />
in 1678, el merge, in Ostea lul Duca, iarasi la Cehrin. Daca am trocut<br />
Nistrul pe la Soroca, pe o campie , scrie el.(2)<br />
Se scie ca Duca perdii in acest an Scaunul, care fu dat lue $erban.<br />
Patronif Capitanului fugird ; el remase in tera, ca si Hrizea §i Drosu.<br />
Dar, boerinas Mina importanta politica, el nu suferl nimic din schim<br />
barea de Domn. El aude bucuria generala la suirea pe tron a lue<br />
$<br />
erban-Voda. De sigur, croni-arul intovaras1 pe Domn in expeditiunea<br />
de la Dohan-tale o zidire de cetate, §i, insemnand lipsa de atentiune a<br />
bum $erban fata cu Duca, de care fusese poftit la o masa, adaoge ca<br />
Domnul Moldovei a petrecut singur, cu boerii sei, cu dicaturi, cu tunun<br />
. In 1683, el merse, cu Domnul, la care Linea ash de putin, la<br />
Viena. Este la Beciie , scrie el intr'un loc-(3), un turn fOrte iscu it, de<br />
pietri cioplite si innalt f6rte ; it numesc pre turnul Sfetii Stefan. Pre<br />
acesta vrea sa-1 strice cu tunurile Turcii [in 1529], ca era cu putinta.<br />
Iar Nemtii an trimis de s'au rugat sa nu-1 strice, de vreme ce nice o<br />
dobanda n'are cam it va strica, data nu 'Ate alta biruinta sa faca.<br />
Iar Turcul au dis, de vor pune semnul lue (adica alemul) in virful<br />
turnultu, it va lash. $i au trimes Nemtii de l'au pus indata alemul in<br />
virf, de sta si pana acum; si a5a n'au stricat turnul. Intors, el fu<br />
insarcinat cu o misiune in Moldova, in 1685, si acolo vedii grozava<br />
(1) Cf. memoriul penultim, p. 218-9<br />
(2) Cf. mai sus, p. 219 si urm.<br />
(3) P. 166 7,
44 N. IORGA 346<br />
fomete ce bantuid. sera. Om pre om manta : cei ce au vecjut, le-ail<br />
spus. Domnul gramadise panea la Curte pentru a o vinde in profitul<br />
seu, i Omenii muriau de fOme, (cum am vedut 1i noi cu °chi]:<br />
no§tri acOstea ce scriem . Urmeza, in desfawrarea domniei lui *erban,<br />
mentiunea trimeterii sale in Athol.<br />
Cronica, din care am cules aceste date, eari dau o biografie lui<br />
Constantin Capitanule1), a fost scrisa WO: dintr'o bucata. Trimeterile la<br />
cele ce urmeza sunt dese. Redactiunea nu s'a facut inainte de domnia<br />
lue erban, nice dupd mOrtea acestuia. La domnia lui Grigore Ghica<br />
intaia ora, scriind despre Logofetul *erban, el spune ca Pa§a, cu care<br />
se unise acesta, nu l'a uitat, ci =pans §i la domnie l'au ridicat, precum<br />
pre urma se va arata . Obiceiul de a se reinnol domnia la Cate tree<br />
ani e aratat ca desfiinfat, cand se pomenesce de introducerea lui, sub<br />
Radu Leon. Dar, cand vorbesce de Brancovenu, el it numesce simplu<br />
nepotul Domnuhu., fard a atinge, cum IT e obiceiul, cele intimplate<br />
mai pe urma cu acest boer. In fine, la expunerea chinurilor lui Iirizea,<br />
liberat un moment, el scrie: e Cu ce socotela [Pail slobodit], *erban-<br />
Voda va sci i sufletul lui .<br />
Cronica a fost scrisa, in intregime, la 1688, dupd caletoria in Moldova,<br />
care facii pOte pe autor sa cunosca (letopisetul moldovenesc<br />
3i,<br />
in on -ce cas, multele sciri anecdotice relative la istoria acestei te'ri<br />
in secolul al XVII-lea. Nu e o afirmatiune hasardata aceea ca acest<br />
cronicar de opositiune a fost indemnat a scrie de redactiunea tocmai<br />
in acest an, 1688, a letopisetului oficial. In acesta, care a trebuit, ca o<br />
opera de propaganda politica, sa fie imediat forte respandit, BaleniT<br />
vedeau imprejurarile din trecut intr'o lumina care-1 revolts. 0 ruda<br />
si<br />
un partisan calduros al lor, Constantin Capitanul, lua condeiul pen-<br />
tru a scrie o cronica de protestare. E acea pe care o analisam acuma.<br />
Nu remane nici o indoiala ca acest de-al doilea cronicar munten a<br />
cunoscut pe cel dintaiu, care i-a servit de bash' pentru timpurile anteri6re<br />
domniei lui Radu Leon, de unde ambele cronice nu puteail aye<br />
nici o legatura, conflictul intre cele doue familii pe earl le servesc<br />
cronicaril isbucnind la acesta data. Dar, spirit cult, critic, mult superior<br />
naivului compilator al Anonimului , Constantin Capitanul apreciOza<br />
basa scrieriI sale, o indrOptd, o completoza. Pe de alta parte,<br />
(1) Constantin Capitanul nu trebue confundat cu alti doi boeri purtand acest<br />
nume : fiul lui Stoics. Logofetul Ludescul, care aduse vestea numiril lui Duca-Voc15.<br />
(Constantin Capitanul, p. 379; dar Anonimul it dice Constantin Sluger; p. 13). Al<br />
doilea boer omonira scrie o scriscire la Bra§ov in 1699 (acest volum, p. 249).
347 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 45<br />
si acesta e un merit mare pentru dinsul, el schimba cadrul insult, it<br />
largesce ca in cronicele contemporane ale Moldovei, mat sistematic<br />
Inca deck acelea. Evenimentele din Moldova, din Ardel, din Imperiul<br />
Otoman, marile fapte de istorie universala trebuiati, in acest plan inteligent,<br />
sa incunjure si sa explice lucrurile petrecute in Tera-Romanescd.<br />
Iar de alth, vecini si streint do not, ce au lucrat, dupa cum<br />
am gasit scris de alti istorici, nu vom lash sa nu dam in sciinta.<br />
Sa examinam cum se presinta lucrarea lui Filipescu in fie-care din<br />
capitolele, in can se sfarma compilatiunea de basa a Anonimulut .<br />
a) In prima parte, Constantin Capitanul arata pentru cronica terit<br />
aceeast nemultamire ca si Constantin Stolnicul. La Mircea se piling°<br />
ca al nostril nimic nail scris, fara numat ce aflam la strain' . La<br />
Vladislav,, predecesorul lui Topes, si la tatal seu (Vlad Dracul), el exclama:<br />
Dupd acesta se cunOsce ce fel de Omen' au fost Rumanit nostri,<br />
care nici un lucru deplin n'att scris. Pentru a completa lipsurile, el<br />
intrebuinteza date de traditiune, ca la Alexandru-Voda, carele die sa<br />
fie fost de feliul lui Campulungen ; istorici , pe can nu-t numesce<br />
(cronice ungurescl), dintre cars unul din cetatea Fagarasultu (1.); [etopisetul<br />
moldovenesc, de unde scOte originea Mo 'dove], al caret nume<br />
din cairn se trage , precum, spune el ironic, de la dinsh o am luat ;<br />
Ana le serbesci, pentru o suma de date din secolele al XIV-lea si al X V-lea,<br />
de la lupta de la Rovine incOce ; in sfirsit, pe Phrantzes, cunoscut de<br />
dinsul in manuscript si intrebuintat in grecesce, precum arata cuvinte<br />
netraduse, in scrisorea lut Joan V cdtre Cantacuzino : Tetrian<br />
Xtotlavot, atixpEcts, redate prin: diacrisis, tetrahilimeni. Pretutindenea el<br />
cauta explicari, exprima judecati asupra personagiilor, face glume<br />
sau amesteca elemente contemporane, destul de naive, in textul Anonimului<br />
. In locul inceputului ridicul din acesta din urma, Capitanul<br />
ne da unul mult mat convenabil : Radu Negru, scrie el, is' avea Scaunul<br />
la Fagdras, de la most' si stramosh Romanilor, cart' venise do<br />
la Roma in dilele lui Traian, Imperatul Romit . Descalecarh it cauta<br />
cause, si i se pare a 031 doue: frica Turcilor si vrajba cu Domnul<br />
Ungurilor si cu al Sasilor de nescat-va prichu . Cand pomenesce<br />
is<br />
ecerea, in 1444, a Turcilor, din Asia in Europa, el exclama : V&A<br />
minte la Greci! La luarea Constantinopolet, el scrie: Cand ar ceti<br />
(1) Serie un istoric din cetatea Fagara§ul (p. 87). In Biblioteca Museului Ardela'<br />
din Cluj (Collectio minor Kemeny, XXXI, no 1), se pastreza o copie din<br />
1833 a unei Fogaraseher Kronik , ce merge de la 104 la 1707. Mi se pare ca ea cuprinde<br />
notila din Capitan.
46 N. IORG& 348<br />
tine -va pe Gheorghe Franti istoricul , mi se pare ca nu ar fi fara<br />
lacrami . Pe Stefan-col-Mare it musts pentru nerecunoscinta fata cu<br />
Radu-cel-Frumos. Vorbind despre uciderea lui Murad de Milos °bind<br />
Capitanul preciseza ea naivitate ca Sultanul a fost taiat cu un cutit de<br />
cele marl serbesel .<br />
b) S'a vedut ca uncle manuscripte din Anonim , nici odata insa cele<br />
oficiale, inlocuesc vieta ha Nifon en o fOrte interesanta cronica, facuta<br />
de sigur dupa izvede , in vre-o manastire, si intercalate de vre-un<br />
calugar din area manastire. Constantin Capitanul respundea textului<br />
oficial si deci el nu se tine de acesta versiune. Dar el era prea superior<br />
Anonimului pentru ca intercalarea unui text asa de disproportionat<br />
si cu atatea amanunte straine de subject sa nu-1 jignesca. Anonimul<br />
tradusese si inadise ; Capitanul a prescurtat si a adaptat. Ca<br />
de obiceitl, el adaoge apoi notite imprumutate Analelor folosite de cronica<br />
neoficiala (d. ex, la omorul lui Michnea-Voda) sj chiar aprecieri si<br />
fapte straine. Erau , scrie el, Romanil prost1 [pe vremea lui Radu-cel-<br />
Mare], atat Vladich, Episcopii, cat si popil si toti cei-lalti. La mormintul<br />
lui Radu, spune ca era cioplit in piatra, cum se vede . Nifon, plecand,<br />
1§i<br />
scutura papucil de praf, ceea ce, evident, nu spune hagiograful tradus<br />
de Anonim In trecat, el face urmatorul excurs asupra titluluI Tarilor :<br />
Stapanh Mosculul se numesc Imperati, jar mai nainte se numia cnezi,<br />
adeca ducsi, ce se ehema rumanesce Domn, precum vecinii lui, Leash,<br />
Sfetii si altlf, cum Nemtii, Frantejii si alte limbs, toti pang acum it<br />
flumes° dues Moscovici , jar nu imperator, precum el se numesce.<br />
Autorul are sint artistic si, vorbini do manastirea de la Argos, spune:<br />
ce sint atatea sute de hon., cat nu se afla done flori sa se asemene<br />
una cu alta si fericesce pe acei ce au inaltat acest monument si an<br />
lucrat la dinsul. Alta, se cunOsce ca ail fost si om intelept si dupa<br />
lucrul manastiril, ca tote cite au facut acolo, slut cu bung rinduiala:<br />
tine va merge sa vada, se va mira. Evenimentele din trecut sunt legate,<br />
ca de obiceiu, cu timpul cronicarului. Povestind minunata despicare<br />
a petrel de pe mormintul lui Radu-Voda, Capitanul adaoge:<br />
«cum se vede si pana in dioa de astadi . Iar, la pomenirea icOnel<br />
aduse de Negoe, icona care porta urmele unui cutit sacrileg, el asigura<br />
ca se vede sewn si pana astach in icona, ca iaste la Arges, la<br />
manastirea sa . Mari intimplari din istoria lumii stint povestite continuu<br />
si, pe Tanga lucruri mai apropiate, aflam mentiunea descoperirh<br />
Americo' do Cristof Columbul, calugar francesc si a Reformer<br />
lui (Later Marton , care se rescula pentru pizma Papii si intemeia<br />
legea gLuterilor,. Ca isvore, el citoza pentru acesta parte de istorie
349 <strong>CRONICELE</strong> ttINTM 47<br />
straina pe istorici , iar, la cucerirea Egipetului de Turci, al adao(re:<br />
Scrie un istoric pre amaruntul tote razbeiele si mestesugurile ce faceix<br />
de razboill si unul si altul.<br />
e) Partea care se intinde de la moi. tea lut Negoe 'Ana la Michaiu-<br />
Vitezul are iarast ca basa Anonimul , pe care-1 intregesce ca de obimitt.<br />
Si in acesta lucrare de completare, se pare ca autorul s'a servit<br />
de cea-lalta versiune a Analelor traduse si incorporate de scriitorul cantacuzinesc.<br />
Ast-fel, domnia lut Teodosie e poN estita intr'o forma deosebag:<br />
0) In lupta de la Tirgoviste, so arata ca a murit si un Datco,<br />
care nu e pomenit in Anonim . Pe alte locum, adaosurile sunt numai<br />
confusiuni si explicari: asa, Despina Deinna ar fi murit si ea la Constantinopole<br />
: si ea, si feciorii ei , ceea ce scim ca nu e adeverat. Capitanul<br />
pune, aiurea, in loc de Negoe Spatarul, Negoe, care l'au<br />
poreclit Tatarul! La mertea lui Vlad-Voda, el lamuresce ca Popescii<br />
unde a perit Voevodul e Popescii, din jos de Bucuresc, , cum scim,<br />
mosia rudel sale Hrizea. In loc de Vintila-Voda. den oras de la Sla<br />
tina , cum avem in Anonim , Capitanul da : Vintila, judetul de la<br />
Slatina . Viind vorba despre padurile aului , cronicarul ne explica<br />
lucrurile ast-fel : de vreme ce intr'acele part! do loc se afla vinaturt<br />
multe si marl . Aprecieri se intimpina multe si aim.: La expunerea<br />
istoriei Regina Isabela, pe care o numesco bine: Ezabela (si nu<br />
Haleva , ca Anonimul ), el spune : si dentr'acel fiu craesc al ei s'au<br />
obicinuit emeniI de chic tuturor Domnilor ardeleni crai, iar nu unt<br />
crai, ci printepi, adeca Dornin, ca Rumanul, ca Moldovenul . Pomenind<br />
dupd Anonim , concursul dat de Petrascu-Voda Iqabelei, el declara<br />
din nal ca nu e satisfacut de lipsa de cause din letopisi Insa nu<br />
insemneza letopisitul de ce pricina si cu a cut porunca si cu a cut<br />
putere a facut el acesta, de ail pus craiu in Ardel. Ardelenii , spune<br />
Capitanul aiurea, precum sint din fire ficlent . Judecand evenimentele<br />
moldovenesci, el spusese la omorul lw Stefan Rares, ucis de boort<br />
in complicitate cu Domna: ]feu de treba jupanesa moldovenca, sa-si<br />
°mere barbatul , iar la Ioan-Voda, pomenind de biruintele acestui<br />
Voevod, el adaoge : se lauds Moldovenii do scriu..., ci not do acelea<br />
nu be scim . Pentru Moldova, cronicarul arata ca isvor letopisetul eel<br />
moldovenesc , adeca cronica lui Ureche ; intr'un loc, la istoria Poloniei,<br />
la sfirsitul secolultif at XVI-lea, el citeza, facend reserve, un i torte<br />
polon: Un istoric lesesc spune de acesta, ci nu scim fi-va de credinta<br />
sail nu (Heidenstein?). Datele traditionale apar iarasi : cele expu e<br />
1 V. urn sus, p 310. Capitanul vorbesce si de fratele si mama lui Teodo i ,
48 N. IORGA 350<br />
aici despre Radu Michnea, care mai pe urma Gi Domn au fost crescerea<br />
lui la Atos, la Ivir (manastirea cu acela§i nume de la Sf. Munte)<br />
§i la Venetia sunt luate, de sigur, din traditiunea orala asupra acestui<br />
invetat Domn. In sfirOt, Capitanul nu uita a pomeni aici schimbarea<br />
calendaruhn: Intru aceste vremi, Francii au aflat calindariul cel nou,<br />
lasand calindariul cel vechiu, care umbla mai de demult §i umblam<br />
si not acum.<br />
d) La domnia lui Michaiu-Vitezul, Constantin Capitanul intrebuin_<br />
teza mult biografia cuprinsa in compilatiunea Anonimului §i o reproduce<br />
in parte. Dar acesta ii da numai o parte din informatiuni. El mai<br />
cunOsce pe Stavrinos, poetul grec al Domnului, ale cdruia Vitejii<br />
circulau in manuscript Inca de pe atunci, alaturi cu poema lui Mateiu<br />
al Mirelor, §i erail 'Ate reunite cu acesta intr'un fel de corp de cronice<br />
rimate grecesci relative la istoria nostra, in editiunea lui Mateiu<br />
citatd de Helladius. Din Stavrinos, cronicarul iea bucdti intregi verbal,<br />
ca *i din Anonim. A§a, pentru a da, la intimplare, cite -va exemple<br />
de traducere : comparatiunea lui Michaiil in lupta de la Sibiiu cu<br />
Velisarie e luata din Stavrinos §i frasa finala de laud pentru marele<br />
Domn, care an supus domniei lui pre Turd, pre Moldoveni, pre<br />
Unguri, de-I avea ca pe nesce magari pre toti , cuprinde un imprumut<br />
literal din Stavrinos, care da aceea§i comparatiune naiva in versul<br />
seu :<br />
To6pxous, Otiyxpoug xal Taripous, Tok etze ata paipow.<br />
Lupta dela Goroslati, pe care, in§elat de o lacuna ce se afla in biografia<br />
data in .Anonim , o contopesce cu infrangerea lui Michaiu la Mirislau,<br />
s'a dat, dupa Capitan, la Tomlin , ceea ce pare neinteligibil la inceput<br />
§i capeta o explicatiune numai cand cine-va revine la Stavrinos, pentru<br />
care batalia e data la Q<br />
imlau [2:ottrX6ov]. Cronicarul cunosce §i pe Walter,<br />
in forma latind a acestuia sau in originalul romanese : ar fi fost grew ca<br />
traditiunea sa-i fi dat amanuntul suirii pe tron a lui Michaiu prin sprijinul<br />
unui lane, care i-au fost ruda lui , cum cjic alth ; amanunt care<br />
e dat numai de cronica oficiala a Logofetului. Isvore straine ii dau<br />
o surna do lamuriri asupra rasboiului din Ungaria, asupra Tatarilor,<br />
asupra suirii pe tron a Sultanului Mohammed, pOte asupra lantului dat<br />
de Imperat Domnului dupa cucerirea Ardelului. Din documents culege<br />
cronicarul afirmatiunea cal Michaiu, dupa luarea domniei, se intitula<br />
fiul lui Petravu. Din traditiune, in fine, Capitanul aduna mai multe<br />
lamuriri interesante. Incurcat in privinta suiril pe tron a MI Michaiu<br />
el scrie : Niel un istoric de a no5trii sail strain nu adevereza cine<br />
este §i cum au luat domnia, fcird cat den auz unul de la altul cwt.
351 CRONICRLP MUNTENE 49<br />
clovedim. Urmeza istoria nascent Domnu lui din relatiunile unei veduve<br />
de la Piva-Petrei, atunci orasul Floc], cu un Turc gealep ; cre<br />
scerii copilului, care ajunge ispravnic in locul Banului de la Craiova,<br />
nefiind Bani, ca nu vrea sa pue Domnii Ban, pentru ca de multe on<br />
se scorniea galcevuri asupra domniei de acolo ; mentiunea svonului ne-<br />
explicabil ca Ispravnicul de Craiova e feciow de Domn si consecintelor<br />
acestui svon aducerea lui Michaiu la Bucuresci, refugiul in Biserica<br />
Alba, presintarea de jui 'Lori pentru a se lepeda de originea domnesca<br />
ce i se atribuia: fugind la POrta, tatal seu, ajuns om mare , ii scale<br />
domnia. Tot din traditiune scie cronicarul despre patrunderea ostilor<br />
muntene pana la Varna in 1595: Ajungend o§tile lul Michaiu-Voda<br />
pana la Varna, carea este langa Marea Negra, si pana in mount', cite<br />
orw yi sate erail turcesci, tote le-au ars §i le-au pradat, §i au robit<br />
Turci, Turcoice, copii, de i-au adus in fora. Razvan, scrie el aiurea,<br />
indreptandu-se dupa acela§i isvor, a fost prins, vrend sa tr Ica de<br />
pe calul, care-i fusese ucis sub dinsul, pe altul (ceea ce e fals) , el<br />
fu intepat de Movila, §i Capitanul adaoge naiv: unit clic pen ecltit,<br />
ci, on aka, on intealt chip . De sigur, din capul lui, el adaocre la<br />
rasboiul cu Ieremia ca trope muntene ar fi trecut separat, pe la Foe-<br />
§ani . De -Vote partile , spune el aiurea, amintindu -i de soliile ce indeplinise<br />
in Ardel, muncia [Ungurii] in tot chipul, ca dor s'ar mantul<br />
sa nu le fie trait un Ruman, precum le era; carele §i biserica mare<br />
au facut in Belgrad, unde §ade Mitropolitul acum.<br />
In general insa, a§a lucrata dupa mat multe isvore cum este, istoria<br />
lui Michaiii-Vitezul se infati§eza aim mat imperfect decat in contemporanul<br />
pe care l'a reprodus compilatorul anonim ; intr'o lumina<br />
mat falsa de sigur ; mai naiv chiar. Sigismund Bathory B atar<br />
Jicmon e Ungurul , sotia sa, Archiducesa (nunta e pusa la o data<br />
falsa), e NemtOica.. Daca cronicarul nemeresce o parte din adever,<br />
cand spune ca succesele cretinilor iii Ungaria au indemnat pe Mi-<br />
chaiii-Vodd<br />
sa se rescOle, el ignoreza sail, mai bine, trece cu vederea,<br />
tote schimbarile din Ardel inainte de cucerirea romanesca. El credo<br />
ca, dupd cucerirea Moldovei, Michaiu a fost gonit de la Hotin do Zamoyski,<br />
pe'ncet, pe'ncet , pana a fost dus la Telejin; batut aici, ar fi<br />
trecut apoi in Ardel. In acesta provincie, pe care Domnul voia s'o<br />
tie supt ascultarea Nemtului , Ungurii se revolta, din firea for fiind<br />
ficleni.. Fugar la Praga, Michaiu ar fi primit sarcind de la Imperatul<br />
sa supue pre Unguri, sa fie el craiu, tar nu Ba0ea, nice Bat'ir . Omorul<br />
Domnului de talharul Ba§tea e iaraV expus insuficient. In po<br />
vestirea acestor evenimente pline de combinatium politico §i legaturi<br />
Analele A. R.Tom. XXI. Memoriile Seel. Ietorice. 4
o0 V. IORGA 859<br />
fine, era mai prudent pentru un Munten din secolul al XVII-lea sa<br />
transcrie decat sa prelucreze.<br />
e Constantin Capitanul suprima capitolul relativ la Simion-Voda<br />
trecendu-1 1a eel urmator, intituleza pe acesta : Domnia lui<br />
Voda .<br />
f Comparatiunea intro felul cum Constantin Capitanul s,i Anonimul<br />
intrebuinteza pe Mateiu a fost facuta in Memoriul dintaiu.<br />
g Obsery aici ca, in epoca urmatore, afara de evenimentelo politico,<br />
din Anonim , Capitanul vorbesce §i de fundatiunile lui Radu<br />
Michnea, spuind, dupa traditiune, sOrta vechii mandstin a lui Michnea-<br />
Voda, refacuta de acesta. Cate-va transitiuni §i unele nume sunt datorite<br />
iar4i adaosurilor hit Constantin sail lipsurilor din Anonim, ft,1<br />
cum ni s'a transmis. Si aici cronicarul impiumula de la Moldovent :<br />
ast-fel, lauda lui Radu-Voda, ca Domn in Moldova, solul int la Porta<br />
pentru a vests luarea Azovului, sol resplatit de Turd cu privilegh de<br />
vama, pe can Constantin le vede, ca era den itemul aceluia in tera<br />
Moldovii, en carii am vorbit i eh, i marturisia ea Inca in chrisovul ,<br />
mortea, in Harlan, a Jul Radu, pe care o dadea i inscriptiunea romanesca<br />
de la Radu-Voda. (I) Domnia a doua a lui Alexandra Iliad e lasata<br />
ca i in Anonim , en acesta motivare : De care nici o istorie<br />
nu avem a scrie, de vreme ce nici not n'am gasit.<br />
Inainte de a continua analisa cronicet Capitanultn, un cuvint asupra<br />
isvorelor lui relativ la istoria Moldova. Pang la Aron-Voda, cronicarul<br />
citCza necontenit letopisetul , §i el urmeza cronica lui Ureche, pe care am<br />
ve(Jut cum putuse s'o cunosca. De la Aron pang la inceputul cronicel<br />
lui Mateill al Mirelor, scirile privitore la Moldova sunt luate din biogra<br />
fiile lui Michaiii-Voda. De acolo pang la 1618, evenimentele din acea tern<br />
sent presentate dupa poema lui Mateiu. Inca in acestl. perioda agar<br />
comunicatiunile orale capetate de Constantin de in Moldovent . Unele<br />
din aceste sciri se intilnesc in cronica mut Miron Costin (if, dar acesta<br />
nu e citata nici odata ; pe urma, e forte probabil ca o cronica plina<br />
de aprecieri personale asupra unor Domm earl. puteau reveni in Scaun<br />
n'a putut fi pusa in circulatiune inaintea mortis Logofetului Miron (1692 ;<br />
in fine. sunt sein moldovenesci la Capitan, cars nu se afla in contemporanul<br />
sell din Moldova si, in general, forma in care se imbraca lucrurile<br />
e deosebita ,il<br />
nu permite a se presupune un imprumut literar.<br />
(1) V. acest volurn din Anale, p. 179.<br />
(2) Sau in Adaosurile lui Neculcea.<br />
§i,<br />
Rada
353 <strong>CRONICELE</strong> WINTER& 5<br />
h) Cu domnia lui Leon si intrarea in scena a Basarabescilor, ass<br />
de strins legati de familia Cantacuzinilor, la care trecuse drepturile<br />
for de domnie, cronicarul de partid apare. In cuprinsul epocei lui<br />
Mateid-Voda, Capitanul urmeza in mare parte pe Anonim , n'are<br />
Inca izvOde de familie, dar tad colOrea e alta. Sa vedem :<br />
La Anonim , Leon-Voda e un tiran lacom, strIngetor de dare fara<br />
de milt Cu o deosebita placers, omul Cantacuzinescilor insirti numele<br />
celor fugiti de urgia domnesca, ale oposantilor si protestatorilor. Preludiul<br />
domniel lui Mateiu e tractat pe larg. Din Imprejurarile zugravite,<br />
Domnul apare o figura de o nobleta, de o puritate, de o desin-<br />
teresare neobicinuite. Abaza propune tronul boerului fugar, si acesta<br />
primesce numai ceea ce nu cautase. Aga Mateiu se intorsese in tern<br />
de durere de inima numai, superat de strainatate , nu pentru a<br />
scote cu arma pe rivalil sei. El e nu numai o blanda figura crestina<br />
coborita din vietile sfintilor, ci un tampion al nationalismulul, un isgonitor<br />
de Greci, un archanghel care alunga cu sabia de foc a droptatii<br />
pe mancatorii terh.<br />
Constantin Capitanul nu putea accepts, ca Anonimul , sfinta figura<br />
transmisa de istoriograful lui Mateid. A vorbl bine de Mateiu era a<br />
folosi indirect lui Sorban, Basarab dupa mama, si acesta n'o voia.<br />
Dar Mateid lasase, in adever, o memorie poporala, amintirea unei<br />
domnii lungs, bogate, amintirea de biruinte castigate contra Moldovenilor,<br />
amintirea unor nemeritate si crude suferinte de betranete. In<br />
secolul al XVII-lea, nu putea cuteza un istoric sa vorbesca de ICI pe<br />
Mateig. Neputend combate pe Domn, Capitanul atenueza laudele si<br />
insinueza acusarile. Leon e crutat ; martirologiul lui Mateiu inainte<br />
de domnie expus pe scurt: nimic despre dare ; declaratiunea fugarilor e<br />
aruncata in umbra: fug mai virtos boierimea de peste Olt . Luptele<br />
pentru tron sunt prescurtate. Omul Balenilor face pe Mateiu sa cera<br />
domnia de la Pasa de Silistria; Aga merge la puternicul demnitar oto<br />
man, inainte de mazilia lui Leon, si primesce caftanul de la din ul.<br />
Triumful initial al victories contra lui Radu Alexandrovici e expus<br />
mai pa scurf,. Abaza apare dupa biruinta ca Indreptatorul actiunii<br />
biruitorului la Porta. Domnia lui Mateiu e, in ad ver, aratata ca o<br />
domnie bung, dar Capitanul adaoge : clic unit ca au adaos si hara-<br />
ciul, ci si aceea i -au ajutat mult . Apostolul nationalismulul choma la<br />
el apoi pe pribegi si Greci si-I mentine in Divan. Administratiunea fi<br />
nanciara a lui Mateid e laudata dupa spuse de la 136tranii nostri : (Si.<br />
ass clicea betranh nostri ca in sese am in vistieriea lui gramada de<br />
bani n'au strins, pana ce au plata datornle i chel uielile ce be Men e<br />
*
52 N. IORGA 354<br />
pana s au a Ozat domniea: dupa aceea au strins avutie. Se simte usor<br />
in acesta lauds dupla insinuare malitiOsa : ca Domnul cumperase tronul,<br />
indatorand tera ¢i ca in o parte din domnia lui n'a fost lipsit<br />
de lacomie. Cronicarul lauds zidirile pana la acest Domn putine<br />
zidurl au facut Domnil cel mai de nainte , dar el nu le enumera.<br />
Rasboiul intaiii al lui Vasile Lupu cu Mateie. Basarab (1637) e descris<br />
in acelasi fel de ambele cronice. Si la al doilea, acela in care se<br />
dadura luptele de la Ojogeni i Nenisori, Constantin se indrepta in<br />
tote dupa predecesorul sett El face insa sa urmeze dupa locul imprumutat<br />
din Anonim o povestire, care nu se afla in acesta Si nici<br />
in cronicele moldovenesci. Se scie ca inaintea expeditiunii (si nu dupd),<br />
Mateiil fusese mazilit (2 Novembre 1639) prin staruintele lui Mohammed<br />
-Pala, cis Tabani Buiuc, atunci Caimacam (1). Vasile-Voda, numit<br />
in Tera-Romanesca, in locul mazilului, trimise ca ceusul imperatesc,<br />
care aducea ordinul de mazilie (asemenea ceus se numia Skimni-<br />
Agassi), pe unul din boeril sel, Costea Caragea, pentru a castiga Ora.<br />
Mateiti puse de se luara < cartile' Turcului si fact' pe Caragea sa fugd,<br />
prin Silistria, inapoi in Moldova. Acosta scire n'a putut-o aye<br />
cronicarul decat din isvore orale. In fine, ultimul rasboiii intro cei doi<br />
Domm rivals e luat iara i numai in parte dupd Anonim. Alaturea cu<br />
notitele imprumutate de la acesta, Capitanul da scirile bogate culese<br />
de el in Moldova. El ne vorbesce do cariera anteriOrd domniei a lui<br />
Gheorghe Stefan, de relatiunile de iubire ce ar fi existat intro Vasile<br />
Lupu si sotia, jupanesa , Logofetului, inadins indepartat prin misium.<br />
in strainatate; de Cantacuzinii din Moldova, de pretinsa 13615. a<br />
sotiel lui, care a permis lui Gheorghe Stefan sa. pardsesca Curtea.<br />
Capitanul se apropie de Miron Costin, precum anecdote, vestita anecdotil<br />
cu toiagul e reprodusa ca in (Adaosurile, lui Neculcea (2), si<br />
acesta<br />
o culegere de mici incidente, transmise prin compilatori. La taiarea<br />
de catre Vasile a conspiratorilor, el adaoge, aratand provenienta scirilor<br />
sale, Ca unul dintre ucisi ar fi fost barbatul Domnel Dafinii Da-<br />
bija, mm nainte 'Ana a nu o lua Dabija-Voda; cqd povestid boiarii<br />
nioldoveni . In povestirea ulteriOra, se vede necontenit informatiunea<br />
orals: Hmilnitchi ar fi fost socrul lui Vasile. Retragerea lui Gheorghe<br />
Stefan inaintea fostului sea stapan, intors cu ajutore cazacesci,<br />
e povestita ast-fel: Deci s'ail tras [Stefan Gheorghe] inderet spre<br />
Focsam, Vasile-Voda dupa dinsul; Stefan-Voda la Tirgoviste, la Ma-<br />
vi<br />
(1) V. si cronica turcesca din primul Memorize cuprins in acest volum (p. 55)<br />
notele<br />
(2) Kogainicenu, II, p 187.
355 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 53<br />
teiii-Voda, cu cati-va boieri, Vasile-Voda tot dupa dinsu]. Minunea<br />
de la Finta e confirmata, inteo forma noun: plOia miraculosa bate'<br />
pre Moldoveni tot in obraz, §i pre Cazaci.. Capitanul adaoge ca prin§ii<br />
ail fost Watt de Matehl, biruitor, de la Fantana Tiganulm papa in Tirgovi§te,.<br />
Un «Turc mare , trimes de la Porta in ancheta, asista la<br />
lupta §i cid dreptate lui Mateiil. Sorta ulteriOra a lm Vasile e expusa<br />
cu amanunte §i, cum «clic unify, Constantin ne da la p. 303, un naiv<br />
detaliil relativ la Domna lui Vasile, detaliti care nu se prea 'Ate<br />
transcrie.<br />
in sfir§it, ultimil ani din domnia lui Mateiu sunt copiati din Anonim<br />
, cu f6rte mid deosebiri sail adaosuri (intr'un loc,. Capitanul numesce<br />
pe mercenarii revoltati porci obraznici ). Ca isvor pentru datele<br />
de istorie strain', cronicarul citeza istoriaeri1 ungurescp.<br />
1,) De la Constantin Basarab inainte, Capitanul incepe sa devie din<br />
ce in ce mai original §i mai interesant. Nu numai ca tonul istorisirii<br />
e altul, dar o mare parte din faptele expuse sunt luate din isvOre orale,<br />
pe cari Anonimul cantacuzinesc nu le-a avut. SA-1 urmarim de 14 link.tea<br />
lui Mateiil-Voda incOce.<br />
Capitanul da numele de boerie §i mo§ia de origine a lui Comitan<br />
tin-Voda: «Costandin Serdar de la Dobrem..... , find feciorul lu1 Serban<br />
-Voda . El pomenesce gandurile de domnie pe earl' le-a avut Generalul<br />
lui Mateiti din Moldova, odinibra, Diicul Spatarul, care aler_ga _<br />
pentru acesta, la vestea mortii lui Mateiti, de olae de la Buicesci. (1) pupa<br />
o parte luatai din Anonim, cronicarul ne da scirea noun a interventiunii<br />
lui Constantin-Voda in favOrea celor dot Cantacuzini din<br />
Moldova, condemnati de Gheorghe Stefan: fratele lor, Constantin Postelnicul,<br />
starue, §i Domnul munten trimite pentru a-s<br />
sc6te de la<br />
mOrte pe «Badea Conte§ Balacenu., atunci Capitan. Scirea se afla §i<br />
in Miron Costin, §i in Adaosurile lui Neculcea, in forme deosebite.<br />
Ea lipsesce, de sigur cu intentiune, in Anonim .<br />
De ad inainte, e o prelucrare a Anonimului ( coftirii de acolo<br />
e tradus prin ( postave ; ordinea boerilor din enumeratiune e une-ori<br />
schimbata), ins', in curind, partea originals revine. Lupta lui Constantin<br />
cu mercenarii r'esculati e povestita alt-fel, mult mai pe larg, B atalia<br />
de la Soplea e istorisita aim. maL pe larg decat on-unde. Hrizea,<br />
Domini]. Seimenilor, e tractat mai bine decat in Anonim : i se dice<br />
«Hrizea-Voda ; el nu cauta. numal decat tronul, care i se ofere cand<br />
vine «de la margine ; cronicarul se multamesce sa spue: « Lui Inca<br />
(1) V. acest volum din Anale, p. 205 6.
54 N. IORGA 356<br />
i -au fost voia, cum se vede . El se lupta vitejesce si-1 vedem alergand<br />
cu calul manios si taind cu palosul in doue pe un tradator,<br />
autentic sail ba; lupta sa e o lupta de vitez si infrangerea e atribuita<br />
numai pacatuhn. hotilor slujitori . La navalirea lui Hrizea, intors din<br />
ADM, si la spanzurarea acestuia, cu dol-spre-dece din ai lui, CApitanui<br />
afirma ca Domnul ar fi calcat fata cu dinsii juramintul ce-1<br />
Meuse. Cu obiceiul pe care-1 aveau odinibra boerii nostri de a perpetua<br />
numele in familie, s'ar puts ca Hrizea, Domnul mercenarilor,<br />
sa fie tatal sail macar ruda lui Hrizea din Popesci, partisanul Balenilor,<br />
si acesta ar explica simpatiile pe cari le are fata cu dinsul<br />
cronicarul acestei Lamilii. (1.)<br />
Scoterea din domnie a lui Gheorghe Stefan e povestita iarasi cu<br />
amanunte noue si forte folositore. Miron Costin spune pe scurt cum, la<br />
Tlrgu- Frumos, Domnul mazil a daruit cu un surguchl domnesc si a<br />
intors cu slujitoril la Iasi pe fiul succesorului ski Gheorghe-Voda,<br />
Gligorasco Aga. La Capitanul, Gligorasco e imbracat domnesce, cu<br />
haine, i§lic,<br />
cu steguri, cu meterhanale, tobe, trambite, slu-<br />
jitori, §i fail trimes la Iasi ca pe un fecior de Domn si i -au clis : Mergi<br />
f6tul meu, sanatos, data au vrut Dumnecleil ass !<br />
Michnea III, intaiul prigonitor al lui Constantin Postelnicul, nu<br />
e ass de inegrit la Capitanul, care atinge abia tentativa contra acestui<br />
boer, pe cand el reproduce din «Anonim= tot ceea ce privesce pe<br />
Gherghe Menu. Nu se vorbesce de loc de Iani si Frenti, si asupra<br />
originii lui Michnea nu se afirma nhnic. Dar Constantin spune ca Domnul<br />
a fost in tinerete giuvanul lui Kennan-Pasa, find frumusel .<br />
La acest cronicar, gasim mai multe amanunte relative la navalirea<br />
lui Constantin Basarab, si el reproduce vorba de la 6meni ca pri-<br />
begul ar fi venit sa-¢i<br />
ridice imensa avutie pe care o innecase in he-<br />
lesteul de la mosia sa Dobreni. Se pomenesce la el o intaia pribegire<br />
de boeri, urmata de o ertare, inainte de planul de revolts. Navalirea<br />
lui Stefan Gheorghe in Moldova cuprinde si o scire asupra Domnel<br />
lui, pe care el o trimite la Iasi, ca nu o iubia, ca avea tiitori (lipsesce<br />
in Miron Costin). La neintelegerile lui Michnea cu boeril, cari<br />
nu voiail sa se rescOle, el descrie pe larg omorul lui Parvu Vladescu,<br />
care era mutefariaca al Portei. La intaia hecatombs de oposanti, ici<br />
si colo sunt iarasi sciri nou6. La a doua, uncle reproducerea din Anonim<br />
e verbala, se afia Insa caracteristicul amanunt al aruncaril mor-<br />
(1) Pentru Hrizea, v. memorial penultim, p. 197-9. La sfirsit, in tabelk semnatura<br />
lui. V. $i adaosurile la acel memoriu.
357 <strong>CRONICELE</strong> MONTENE 55<br />
tilor pe ferostra, cate unul . «$i tabulhanaoa diced, 'Ana i-a ispravit pe<br />
toti. In general insa, domnia lui Michnea e mai pe scurt aim, ca<br />
forma, data nu ca fapte, decat in cronica oficiald.<br />
Anonimul nu e forte circumstantiat pentru domnia lui Gheorghe<br />
Ghica, dar in Constantin acesta domnie e cu totul sumar descrisa.<br />
La domnia lui Grigore Ghica, Constantin Capitanul nu parasesce<br />
Inca pe Anonim . Am vOclut ca in acesta se spuned de Domnul fugar<br />
ca sade, in Germania ; cuvintul se afla §i in cronica Mena, dar corectat,<br />
potrivit cu timpul redactarin au §Oclut acolo .<br />
$i in acesta domnie aflam amanunte noue asupra istoriei moldovenesci<br />
: desfrinarile de tinOr resfatat ale lui Stefanita-Voda, glumele<br />
fard haz §i crude pe can le faced cu boerii, pe earl ii arunca, in saga,<br />
in hele§teul eel mare, care l'am pomenit §i not .<br />
Tot ceea ce privesce pe Cantacuzini, deci cea mai mare parte din<br />
povestire, e, natural, alt-fel. De la inceput, Serban e calificat ca mai<br />
ficlen find decal alti frati.. Grigore e un judeca tor drept §i milostiv,<br />
§i ginga§ Intru tote lucrurile lui, §i nemaret . Plecand in expoditiunea<br />
de la Neuhausel, el se convinge, pe mai multe cal, de necredinta<br />
Cantacuzinilor : Mares §i Cretulescu cauta sä corupd pe soldati §i<br />
§efil for pentru a aduce, prin pirile lor, pe Serban in Scaun ; cloyed*<br />
§i tra§i la rOspundere, Cantacuzinescii tagaduesc insa, §i Constantin<br />
Capitanul no presinta pe Mares ca fiind, la cercetare, mai slovosnet §i<br />
mai indrasnet in rOspunsuri. In WA, dupa informatium de la ispravnici,<br />
bOtranul Constantin se laudd ca el a popit pe Grigore §i tot el<br />
it va despopl. Cand Postelnicul se infati§Oza inaintea Domnului, acesta<br />
null ascunde nemultumirea §i-1 primesce rece, denuntandu-i ca nil lui,<br />
41.61 §i vicleni., earl veniall sub paza vatafului, rivnesc domnia.<br />
$ erban, amanunt pe care cronica Cantacuzinilor it trece neap6rat<br />
sub tacere, e «taiat la nas do o parte, pentru cacl se numise sä fie<br />
Domn , iar fatal ski, betranul Constantin, sugrumat la Snagov, de<br />
stalpul eel mare din trapezarie. T6te acestea expuse fail un cuvint de<br />
apreciare : dar apreciarea acesta reese din felul cum faptelo aunt infati§ate;<br />
omorul de la Snagov e, pentru Capitanul, pedepsa meritata<br />
a unui tradator.<br />
Sfir§itul domniei lui Ghica e altul. Dupa ce mentionezd intentiunea<br />
boerilor de a face Domn pe Durnitra§co Buzoianul de la Capatinesci ,<br />
el trece, in fine, la Radu Leon. Do ad Capitanul nu mai cunOsce pe<br />
Anonim ; nu-1 mai cunOsce flind-ca nu mai vrea sa-1 cun6sca. Povestirea,<br />
independenta in aparentd, e legatd totul do a Anonimului ,
56 N. IORGA 358<br />
cum e legat tot-deauna un respuns de cartea pe care o combate, chiar<br />
cand n'o pomenesce.<br />
Radu Leon e $i el un Domn acceptabil: un om luxos §i stralucitor,<br />
un stapan vesel si gata de petreceri, sub care boerimea merge pe<br />
beta la vinatori §i se bucura la ospete. Singura grija haraciului<br />
turbure. stapanirea acestui Domn bun, si cu boiaril i cu tera . Cu o<br />
deosebita placere, cronicarul se opresce asupra nuntii lui *tefan, fiul<br />
lui Radu, i represintatiunilor primitive, earl o intovarasesc.<br />
Cand Draghici, fiul eel mai mare al Postelnicului, merge la Porta<br />
sa innoiasca domnia lul Radu-Vode, cronicarul adaoge ca trimisul domnese<br />
a mers i prin Constantinopole, nu pentru a-$i vede casa, ci<br />
pentru mindretea sa, ca sa se primble prin rfarigrad cu pompa domnesca,<br />
sa-1 vacua prietenii . Anonimul denunta otravirea vredniculuI,<br />
fiu al,lui Constantin Cantacuzino : Capitanul pomenesce si el versiunea<br />
otravirii de catre Grigore Ghica, dar adaoge ca s' a dovedit mertea<br />
de ciuma a lut. Draghici.<br />
Mazilia lui Radu Leon fu adusa de o mare manifestatiune a boerimii<br />
'ndigene, care, cu Mitropolitul Teodosie in frunto, pretindea ca. Domnul<br />
Grecilor pregatesce un macel in massa. Pentru Capitanul, acesta e<br />
un pretext, o calomnie a Cantacuzinilor, cari voiau sä fie tot-deauna<br />
el mai marl' , contra stimabilelor persone cari se chemail Sofialiul $i<br />
Balasachi. *eful miscaril nu e parintele Mitropolitul , ci Vladica<br />
Teodosie . Boeril nemultumiti isbutesc numai promitend domnia unui<br />
Pavel Grecul', pe care-1 insala apoi, ridicand in Scaun pe Antonie-Voda.<br />
S'a spus ad sub Antonio domnira Cantacuzinii. Deci, pentru Capital],<br />
e o domnie rea. Bunatatea betranesca a lui Antonio, simplicitatea sa<br />
de boor de tore , economia sa, sunt interpretate ca incapacitate, slabiciune,<br />
acceptare de tutela. Vedem la el pe ticaitul de Domn asa<br />
de ingustat in venituri, 'cat nice de mancare nu era satul si de belltura,<br />
ca-i da cat vrea 01; in di de dulce came cu apa si cu sare, in<br />
chile de sec linte si fasole cu apa si cu sare ; yin ii da imputit, ci<br />
trimetea cu urcierele in tirg Antonie-Voda si fie -sou Negoe-Voda,<br />
cu bane refenea, de cumpera yin de boa; ci da fie-see. mai mult la<br />
refenea, caci ii dicea tatal sea ca are Demna i coconi, ti sa dea mai<br />
mult; si<br />
asa vietuia Antonie-Voda . Procesul Cantacuzinilor contra ucigasilor<br />
Postelnicului e infatisat ca o napaste. Stroe e inchis 'vinuind<br />
ca el au fost pricina de l'au omorit ; scrisorile lui ar pute sa fie false;<br />
suferintele lui Stroe nu si le explica : den ce pricind not nu scim ;<br />
eel ce pirit vor fi sciind de ce si cum,. Vrajba,, lupta dintre tale
359 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 57<br />
doue partide, e tot asa descrisa : Cantacuzinesch se intarise, scrie cro<br />
nicarul, cat trecea poste mesura, nebagand in soma pe cco-lalto si intru<br />
nimic socotindu-i . Alaiul mare, cu care plea. Mares pentru a-so lua in<br />
primire scaunul de Ban al Craiovei, rivnit de Gherghe, supera. pe<br />
Constantin Capitanul, care-1 mustra fiind-ca n'a pornit ca alti Barn<br />
de mai naintea lui, smeriti, ci cu mare pompa . Guvernul lui Mares .<br />
bataile la Craiova si Bucuresci ar fi nemultumit pe boerii can -le sufer.<br />
Dar complotul de care s'ab. plans Cantacuzinescil ar fi o nalucire, o<br />
inscenare; mesurile luate de Domn, mesun nedrepte, dictate de sta<br />
panil lull Dupe. acesta poveste de restriste, cu cata bucurie selbateca<br />
descrie cronicarul de partid suirea pe tron a lui Grigore-Voda, Domnul<br />
cu mana de fier ; cu ce placers insista asupra glumei sanger6se<br />
a Vizirului, care amagesce pe Cantacuzinesci. si-i aresteza : Care este<br />
Mares ? Ia-1. Care este Gheorghe ? Ia-1., etc. Si in fine cu cat gust ne<br />
Infatiseza el pe Gherghe Balenu triumfand cu ipocrisie In noptea de<br />
biruinta, cand slujbash si servitorii adusera inaintea lui, ametiti de<br />
neasteptata lovitura, pe vrajmash invinsi: Bolan, fratilor, sanatate de<br />
la Maria Sa Grigorie-Voda, ca miluit Dumnedeu Imperatul cu<br />
rail si<br />
Domnia!<br />
Pentru Meth', Grigore era un om providential, doritul biciu de foc<br />
pentru adversariI for politici. La Constantin Capitanpl, e un om bun ,<br />
sub care (dajdiile sunt usore . El admira frum6sai oste de calarasi,<br />
dorobanti, rosl, visternicei, spatarel, postelnicei, stolnicel, vornicel, paharnicei<br />
, purtand sulite varuite si prapure de tot felul, cu care<br />
Domnul merge la Camenita, unde primesce compliments de la Turci.<br />
El se intereseza de familia Domnului, de intorsul DOmnei de la Venetia,<br />
In haine francescI forte frumose , de b6la lui Voda. Des1 era.<br />
strain , Gbica n'a facut ali intristati decat pe Cantacuzinesci, de a<br />
caror inchidere si batae pre talpe i cu legaturi vorbesce scriitorul<br />
cu satisfactiune. El Iii luau ast-fel numai pedepsa cuvenita, fiind-ca<br />
indatorase (era, ridicandu-I datoria la Nina de la cinci-cleci la o mie<br />
de pungi. Mazil, fart vina sa, cronicarul it spala de on-ce vine. de<br />
tradare, el Inca folosesce ten', pe care o apera de pedepsa hainieL<br />
Cu multe amanunte, domnia muntend a lui Duca-Voda e povestita<br />
tnaf anodin. E Domnul egoist, preocupat de interesul seu domnesc;<br />
amlndoue partidele amesteca deci, In judecata lui, lauda cu mustrarea.<br />
Pentru Constantin Capitanul, Duca nu e un om lacom ca pentru AnonimD,<br />
dar el pomenesce (mania , violenta Domnului, i da cloyed' despre<br />
dinsa. in schimb, chemarea pribegilor din partida Balenilor e
58 N. IORGA 360<br />
arAtata, cu multamire, ca lephdarea tutelei in care-1 tineau Postelnicescil<br />
.<br />
Casatoria lui. Gligora§co Ba lenu cu Domnita Alexandra nu impaca<br />
e pe adversarh Cantacuzinilor: felul cum considers Curtea acesta<br />
alianth, ca o ertare inspirata de preceptele evangelice, ca un act de<br />
marinimie domnOsca, trebuih sa-i jignesca. Am vedut apol cum acesta<br />
legatura de familie tinu Area putin timp pentru a influents politica<br />
de partide din Tera-Romanesca. Deci, Constantin Capitanul nu va<br />
cruth pe socrul, timp de cate-va lum, al patronului i rude]. sole; aid.<br />
unde Cantacuzinit devin mai puternici, unde biruesc mai ,deplin, la<br />
domnia Jul erban, osinda va fi mai severs §i pasiunea, care o inspira,<br />
mat violenta.<br />
Mare §i intunecat nor *i plin de fulgere §i de trasnete , incepe<br />
Constantin, au &Nut pe Tera-Romanesca cu erban-Voda, carele ca<br />
cu nisce trasnete cu reotatea hu au spart §i au desradacinat nenumerate<br />
case de boiart Si de slujitori qi de saraci, §i pre multi au omorit<br />
cu multe feliuri de casne, §i i-au saracit cu multe feliuri de pedepse,<br />
precum mai jos va arata. El recun6sce ca domnia lui Serban<br />
a fost primita cu o bucurie generala, ceea ce, fie clis in trecht, arata<br />
popularitatea Cantacuzinescilor §i nu se potrivesce do fel cu colorile<br />
in can ii zugravise pand acum. Care nu aveh vin, bea aph pentru<br />
sanatatea lut Serban-Voda, si juch §i chiuia. Domnul ar fi fost in<br />
adever bland §i crutator, impaciuitor de spiritie, boierind §i pre cei<br />
ce nu.]. iubia , pana ce se int6rse (in Octobre 1680) din expeditiunea<br />
de la Nipru. De acum inainte , scrie cronicarul, incep durerile.,<br />
Urmoza lungul §i sangerosul pomelnic al uciderilor §i casnelor poruncite<br />
de acest om extraordinar, care nu numera blandeta fats cu<br />
du§manul invins printre virtutile sale. Ni se desfaOrd prigonirea<br />
familiet lui Drosu, mucenicia lui Hrizea, bathile la stalp in pu§carie,<br />
actele de lup turbat ale teribilului Domn. De om nici cum nu-I era<br />
milt, ca de o pasere. Crescerea, de altmintrelea fatalh, a dhrilor, din<br />
causa pretentiunilor Turcilor, e aratata prin cifre. Se vorbesce pe larg<br />
de duptania lut erban contra lui Duca, de pira indreptata contra<br />
acestuia in timpul expeditiunil de la Viena: vedem pa Domnul, rernas<br />
de judecatei, inchis §i r6scumperandu-se printr'un sinet. Lupta de intrigl<br />
cu succesorul lui Duca, Cantacuzinul din Moldova, Dumitra§co-<br />
Voda, e lamurita iar4i pe larg §i, intr'un loc, la plastica descriere<br />
a mortis lut Duca: si an inceput a citi pan la a treia carte; numat<br />
au caclut pre lavita §i au inceput a se vaeta, dar limba h. perise §i<br />
manile nu putea sa le misce., el nu se sflesce a denunta pe erban,
361 <strong>CRONICELE</strong> MONTE/a 59<br />
vrAjmasul politic al Domnului Moldovei si amantul odini6rd al Delmnel,<br />
ca otrdvitorul Jul Duca, incarcandu-1 ast-fel cu o crimd, care ar<br />
fi fost inutild. Acestd istorie de sange, de lacrdmi, de impildn $i miserii<br />
se mantue in fine cu un epitalam in onOrea casatoriel lui Grigorascu<br />
cu Alexandra si cu o plangere asupra mortis Dom,nite", care<br />
adusese din partea tatAlui ei ramura de maslin in familia dusmanilor.<br />
(kr Gligore Postelnic Balenul au remas intristat si in cernold, en tot<br />
nemul Jul. Sunt cele din urmd rinduri din cronica lui Constantin Capitanul.<br />
Am spus ca acesta cronica e mult superiord Anonimulul Cantacuzinesc.<br />
Si vedesce in autorul el un spirit fOrte distins printre boerii<br />
timpulul. Constantia Filipescu era un cArturar, care scia grecesce si,<br />
judecandu-se dupd unele neologisme si citatiuni, dupd intrebuintarea de<br />
istoricl poloni si unguri, si latinesce. E un povestitor interesant, natural,<br />
une-ori spiritual chiar. E un spirit critic, in fine, in stabilirea,<br />
cat si in legarea causald a evenimentelor. In apreciarea, une-ori defavorabild,<br />
a trecutului nostru, se uita ca Omeni ca acesta, ca Stolnicul<br />
Cantacnzino, ail trait in Tera-Romanescd in secolul al XVII-lea. (1)<br />
IV. Memoriile lul Radu Popescu.<br />
Gligorascu Bd lenu n'a jucat un rol politic important pe timpul lui<br />
Constantin Brancovenu: o singurd data 11 afiam pe o lista de conspirator].<br />
si persecutati, in cronica ()Maid a lui Radu Grecenu (1700-1).<br />
Catre sfirsit, cronicarul Curtil descrie cdsatoria Smaragde], Rica Domnului,<br />
cu fiul Jul Grigore, Postelnicul Constantin, botezat de Ilinca, altd.<br />
Domnitd, sotia lul erban Grecenu. 0 partidd a Eidlenilor in adeveratul<br />
inteles al cuvintului nu mai gdsim de la mOrtea lul erban Inainto,<br />
cu bite ca intre aceiasi conspirator' si persecutati gdsim pe dol<br />
*tirbei: Constantin, Vel Clucer, si Cernica, Vel Armas, si pe un Popescu,<br />
Radu, fiul lul Hrizea. Causa trebue cautatd in politica energicA<br />
a lul. erban, care distruso si inspaimantd pe adversarii Cantacuzinilor.<br />
Dar influenta de sigur si faptul cd. Brancovenu nu era Cantacuzin de-<br />
(1) Asupra corpurilor de cronice din car! face parte Constantin Capitanul, v. ca<br />
pitolele Cronica din Cluj §i Cronica Baleicene'sca. Asupra manuscriptelor $i traducerilor,<br />
v. lista analitica de la sfirsitul memoriului. Comparatium de forma cu<br />
Anonimul in cunoscutul studio al d-lui Gr. G. Tocilescu asupra felulut tipartril<br />
cronicelor muntene (Rev. p. ist., arch. ¢i N., I).
60 N. IORGA 362<br />
cat dupl. mama, ca el se guise pe tron in contra vointei vkluvei Jul<br />
Sorban, calcand drepturile Cantacuzinului legitim, Beizadea Iordache.<br />
Domnul care a cadut doborit de Cantacuzini n'a fost nici °data cu<br />
totul robit lor i intereselor lor, asimilat pe deplin cu familia din care<br />
SO coboria mama sa. (I)<br />
Balenii r6masi, rudele si clienth lor, se puteaii impach cu Constantin-<br />
Voda ; el nu putead erta insa trecutul. Ambitiunea politica disparuse;<br />
cu Gherghe Banul se stinsese speranta Balenilor de a vede pe tron<br />
pe unul dintre dinii. insa cu Cantacuzinii nu se puteail impaca de<br />
odata : prea mult sange si prea multa ura invechita despartia pe cele<br />
done familh. Si, in on-ce gas, nu puteati erta aceia a caror rand era<br />
mai prospeta, aceia carora nu li se intinsese, ca Balenilor adeverati,<br />
mana do impacare: familia lui Hrizea. Acesta avti un DO:<br />
Radu Logo-<br />
fkul, om invetat, forte inteligent si ager. () El ridica condeiul pe care-1<br />
lasase Constantin Capitanul, pentru a continua cronica de opositiune<br />
printr'o cronica independents.<br />
Sa vedem intaiu ce se 'Ate culege, din operele sale §i din ale altora,<br />
despre vista lui Radu Hrizel din Popesci.<br />
E sigur ca Radu, ca §i contemporanul sett Constantin Cantacuzino,<br />
a invetat unde-va poste hotare: el scia latinesce, era insarcinat cu<br />
misiuni earl necesitau cunOscerea acestel limbi. Pe timpul domniei Jul<br />
Sorban, Radu a pribegit, fara indoiala, cand cu inchiderea, chinuirea<br />
si omorul tatalui seu. Suirea pe tron a Jul Brancovenu II dada curaj<br />
O. se intorca, si noul Domn pretul indata agerimea si cunoscintele<br />
tin6rului Logofet. POte sa fi inceput ca scriitor lesesc latinesc >, ca<br />
secrotar pentru limbile polona gi latina. intaia scire sigura despre<br />
dinsul o avem in 1689. Brancovenu trimite, inainte de caletoria sa<br />
la Cerneti, unde scim ca se afla la 2 August, la Generalul Heissler in<br />
Brasov pe Radu Postelnicul Golescu. Acesta gasi pe General, atitat<br />
de Aga Balacenu, furios intractabil ca un urs impuscat . Daca se<br />
si<br />
mai adaoge ca Golescu nu era in stare a se intelege cu Generalul decat<br />
prin interpret, vedem usor ca acesta dintaiu solie n'a putut aduce un<br />
resultat. Al doilea sol al 'di Voda fu Radul Logofetul, fiul Chrizii Vistiarul<br />
din. Popesci, find invetat si in limba latinesca . El insusi ne-a<br />
descris acesta ambasada, in Memoriile sale. (V) Aducea jupanului Hais-<br />
(1) Se scie ca Papa Brancovenu Linea pe Stanca, fata lui Constantin Postelnicul.<br />
(2) Tin alt Popescu e Caimacam pe timpul child Heissler ocupa Vera. V. mai departe,<br />
capitolul Cronica Balacenesca.<br />
(3) Magazin, V, p 106 §i urm. Dovedim mai departe, ea alte argumente deckt<br />
acele invocate de d-1 Sbiera, in Mifccirt culturale, ca acesta cronica ii apartine.
363 <strong>CRONICELE</strong> MONTENE 61<br />
ler, bani. §1 un dar de o mie de boi, dar comandantul imperial nu<br />
era multamit §i acusa pe Munteni ca §i-au calcat parola . Radu respunse<br />
Ca i-ar fi voia sa auda de la Dumnehn care legaturi au cal<br />
cat , afara pOte de indatoririle Mate in secret, fara autorisare, de BAlacenu.<br />
Banff, urma el, nu se pot da toi de-odata. Apoi, tera n'are<br />
cetatl, §i paganii sunt puternici. N'au decal sa gonesca Nemtil pe Turei,<br />
«ca not am spus ca arme n'avem a sta Impotriva Turcilor .<br />
acestea , mantue Popescu, scris lui Constantin-Voda Radu Lo<br />
gofet, insciintandu-1 de tote . Dupa alt isvor, Socotelile Bra§ovulm,<br />
scim ca in Matu se afla in acest oral un Postelnic munten ski vedem<br />
sosit la 29 dimineta «tin boor cu scrisori domnesci catre Heissler §i<br />
o suits de §opte ; solul, de sigur Radu Logofoful, se OA la Bra§ov<br />
Inca la 3 Iulie, child se cumperd cal pentru et (1) La Bra§ov Inca primi<br />
Radu ordinul de a comunich lui Heissler indreptarea Turcilor spre<br />
Orsova, undo Muntenil trebuiati sa vie sa-t. sprijine. Trimisul i§i Mal<br />
datoria, §i Heissler pleca imediat la Orsova. (2)<br />
Radu nu se duse §i el cu Generalul. Numat din audit° povestesce<br />
§i el (cjic cei ce ail fost acolo ) lupta de la Cerneja §i amanuntele el.<br />
Probabil ca asista Insa, dupa intrarea Nemtilor in tern, la intrevede-<br />
rea de la Draganesct intro Domn si Heissler, cam scie talcul vorbe-<br />
lor ce ail fost . El nu merse cu Brancovenu in expeditiunea din Ardel<br />
(1691), pe care o cunOsce destul de putin.<br />
Cat-va timp nu cunoscem nimic asupra lui. Cand expune procesul<br />
pribeguluI Staico §i alor set, el observa : ce au martitrisit, et vor<br />
§i ceI ce vor fi audit,. Ceea ce e in adever curios eta Radu atinge<br />
ceea ce nu face Grecenu complicitatea cu Staico a lui Dumitra§co<br />
Paharnicul Corbenu, un om al Ghiculescilor, adaogend ca acest Du<br />
mitra§co era vrednic de morte dupa politicescile pravile Si ca l'a<br />
scapat numal promisiunea data de Domn fratelui murind al lui Dumitra§co,<br />
Vintila Banul, care Linea pe o Cantacuzino, ors a mamei lui<br />
Von.. Dar vom vede ch. Radu fu amestecat intr'un alt complot, ult<br />
rior, condus de acela§1 Dumitracu §i tot de familia lui Grigore Ghica.<br />
Popescu vedu cu ochii set cruda i ironica pompa , pe care Branco<br />
vertu o faces rivalulm seu invins: gadea cu un ciomag mare in<br />
maul , in chip de Postelnic-Mare ; ca a§a se audia precum Staico<br />
vrea sa fie Domn in Tara-Romanesca; dropt aceea §i Con tantin-Voda<br />
Ii faced cinste ca aceea, de-1 trimisese pre gadea in Toe de Po t lnic-<br />
(1) Acest volum din Anale, p. 237.<br />
(2) Memoriile citate, p. 109 si urm.<br />
Si<br />
se],
62 N. IORGA 364<br />
Mare, cu toiag de beldie, i pe Armasul eel Mare inainte. Vorbele<br />
Domnului sunt vorbe audite: N'as fi gandit, Stoico, sa ved una ca<br />
ac6sta ... Armas, iea pe Dumnelor, de-i du in puscarie, unde si-ail ga.-<br />
tit; ca not avem alts treba: sa bem astadi.<br />
Radu states bine atunci pe laugh' Voda. Facut Clucer, el fu insarcinat<br />
Cu supravegherea reparatiunilor ce se indeplinira la Cladova, in<br />
primavara anului 1695. Colegul ski de dregatorie era un alt Radu, Stolnicul,<br />
fiul lul Tudor Grecenu .5.trarul. Cu acest prilej, cronicarul veep<br />
faim6sa pesters de la Cerneti, cu emuscele veninate , mitutelele<br />
musce periculOse, ale caror ispravi anuale le descrie pe larg. El atribue,<br />
ca un om invetat ce este, Cladova lui Clavdie Imperatul , sipomenesce in Memoriile sale de Turnul Severinului, care l'a facut Sever<br />
Imperatul, unde sunt si piciOrele podulul lul Traian Imperatul, ce au<br />
Mout presto Dunare Child Domnul, care ingrijih la inceput insusi de<br />
lucrul cetatil, capeta ordin sa mOrga la paza bohazurilor , gurilor ,<br />
adeca a plaiurilor Carpatilor, bantuite de hoti ungurl, eel doi boeri<br />
primira sarcina de ispravnici. El mantuira cetatea, care mai fusese<br />
dress intr'un rind de Brancovenu, si trimisera la Belgrad pesmedul,<br />
ata.tea mil de cantare . Se mai lauds Radu ca a urmarit pe<br />
hotil din partea loculul; si alte trebl si porunci co era, le faces, spre<br />
folosul terii . Dar intrigile Banulul Cornea Brailoiti, care intelegeh ca<br />
o autoritate strains sa nu se amestece in cuprinsul Baniei, facura pe<br />
Brancovenu sä theme la el po col dol vrednici comisarl, trecOnd atributiunile<br />
for asupra lul Cornea. Vom vede ca acesta inlocuire atinse<br />
dureros pe Radu $i -1 indemna 0.11 resbune, ridiculisand pe Ban in<br />
Memoriile sale.<br />
In tOmna aceluiasi an, Radu intovarasi pe Domnul seu, chemat sa<br />
iasa intru intimpinarea Sultanului. El ne arata pe bietul potentat<br />
crestin de la Dunare urmand, dupa putinta, sfaturile prietenilor si regulele<br />
umilit6re ale etichetei de Curte turcesci. Evident ca a voclut<br />
insusi pe Domn cum descalech si ingenuchih la intrarea Sultanului<br />
in tort, cum se plech cu capul la pamint , child traces sfinta persOna.<br />
a Imporatului, cum trimetea pentru masa stapanului pOme, pesmeti<br />
cu apa de trandafir i cu moscos facutl, si<br />
struguri..<br />
Increderea de care se bucura cronicarul nostru la Constantin-Voda<br />
nu scacluse. Cand Domnul, intors de la Dunare, pune la inchisOre pe<br />
Constantin tirbeiii. Clucerul, care se infruptase string8nd haraciul in<br />
Oltenia, cand lucrul se desbath in Divan, Radu Cluciarul, feciorul Hrizei<br />
Vistierul din Popescl , fu acela care, ridicandu-se in piciOre de
365 <strong>CRONICELE</strong> MONTENE 63<br />
unde edea. la Divan , ceti hartiile doveditore ce Inchisera gura insolentului<br />
dilapidator.<br />
Dar Radu Popescu, a§a sciutor de latinesce cum era, nu era consecinte,<br />
nici recunoscetor. Cava se intimpla in curind, care ne destainuesce<br />
acesta lipsa morala la cronicarul nostru. 0 singura versiune<br />
a lui Radu Grecenu, aceea care nu fu admisa in cronica oficiala, ne-a<br />
transmis lucrul. Dumitrapo Corbenu incepu iara.§1 sä tese contra lui<br />
Brancovenu intrigi, cari fura repede descoperite. Intre eel mai gray<br />
comprom41, intre aces pe cari ertatorul Domn trebul totu§1 sa.-1 tie<br />
la inchis6re un timp, inainte de a-s priml iar4i. In Divan, aflam §i<br />
pe Radu Clucer, fiul lui Hriza Vistierul . Dar cu acesta ertare 6i intorcere<br />
in boerie, trecerea lui Radu Hrizea nu veni §i ea Inapoi:<br />
sub Brancovenu, ca §i sub Stefan Cantacuzino, el fu sistematic lasat<br />
la o parte, §i ambitiosul boer nu putil insemna multi vreme nici<br />
un act de participare a sa la afacerile publice. Abia la sfir§it, in t6mna<br />
lui 1714, Radu primi sarcina, potrivita cu cunoscintele sale de limbs<br />
straine, de a conduce ca mehmendar pe Carol XII in ArdOl. La acesta<br />
data, fostul Clucer era Radul Dvornicul Popescu . f4)<br />
In intaia domnie a lui Nicolae Mavrocordat, in care vecla un spirit<br />
distins, un om cult §i un Domn providential pentru interesele sale,<br />
el ie§1 din nob. la ivela §i, apreciat'de invetatul Domn, sul repede treptele<br />
cele mai inalte ale influentei §i boeriei. Cand Hanul trecil prin<br />
sera spre Timi§6ra, Popescu §i Sorban Grecenu, seal:jut ca Mare-Pitar,<br />
fura numiti concicari; pentru teribilul musafir : ei It luara in primire<br />
la Foc§ani §i-1 condusera 'Ana la Cerneti ; Radu fu acela care denunta<br />
Domnului pradaciunile facute de Nogai. (2)<br />
Dar acesta noud influenta indispuse pe o parte dintre boeril mun<br />
tens, partisani devotati al Germanilor, cu can Imperiul Otoman se<br />
gasia in rasboia. Intre ace§ti. boeri erau §i rude de aprOpe ale fiului<br />
lui Hrizea : viclenii , pomenitt de cronicar in cronica oficiala, invidio§ii<br />
pe cari-i ofusca cinstea cu care concicarul fu primit de Domn la<br />
intorcere, sunt Radu Golescu Spatar, Serdarul Barbu Grecenu §i erban<br />
Bujorenu, alaturi de Logof6tul Grigore Balenu, ginerele de odini6ra<br />
al lui Serban-Voda. Ace§tia pregatise, in intelegere cu Nemtii,<br />
o lovitura contra Domnului Turcilor, pe care voiau sa-1 dea dusmanilor<br />
in propria lui capitala. Mavrocordat trebuia isolat de prietenil<br />
lui sinceri, §i printre aceOia era considerat Radu Popescu. Ei sfatuira<br />
Li (1) Cronica oficiala a lui Radu Popescu, Magazin, IV, p. 34.<br />
(2) Ibid., p. 51 2.
64 N. MEGA 366<br />
pe Domn a face Ban de Craiova pe acest barbat capabil. (Si a§a in<br />
taina au mars de au Jis ca, fiind om mai sprinters, mai levant, va<br />
puts face acesta treba §i, de nu va face el treba acesta: sa isgonesca<br />
catanele de peste Olt, altul nu va puts. Radu primi cu bucurie acesta<br />
inaintare, de§i mai tardiu el isi explica acceptarea intr'un chip mai<br />
onorabil pentru patrunderea lui politics, spuind ca a facut a§a ca sa<br />
nu iasa din cuvintul Domnullui seu . El i porni. la scaunul Baniei,<br />
cu cati-va Turci §i Tatar' i cata-va slujitorime de Ora,. Pe cand el<br />
se ocupa aid cu impaciuirea boerimii desbinate de simpatiile politice<br />
divergente,conspiratiunea talharilor , spurcatilor, sail nebunilor,<br />
tine -va are in cronica lui Popescu numai greutatea<br />
Nicolae-Voda apuca, prins, intre catane, drumul Bra§ovului. (1)<br />
Afland de acesta nea§teptata lovitura, Radu dada imediat de scire<br />
Turcilor §i Tatarilor de pe cel-lalt mal dunaren. Pe de alibi parte, el<br />
anunta osta§ilor de tera nenorocirea Domnului. Ace§tia nu trebuiail,<br />
de sigur, sa fie pu§I in acesta confidenta, caci, Romanil rei hind Si<br />
pururea_vrajma§i boerilor , ei expediard pe locotenentul unui Domn<br />
care nu mai domnia, la Tirgovi§te, unde fu oprit la arest de Nemti.<br />
Pivoda, care prinsese pe Mavrocordat, II dadh drumul, §i Radu void<br />
O. piece la Rimnic. Dar liberatorul sell it lua mai departe cu dinsul,<br />
la Sibiiu, unde i se dadura carti de odihna: unde ar vrea sa §646., nimenea<br />
sa nu-1 bantuiasca . Do la Sibiiil, in fine, el trecii la Brawv<br />
unde era fiiu-seu §i altii al cash lui , la un be on (nebunii boiarii<br />
terei . (2)<br />
Aici cumintele se impaca cu riebunii. In cronica sa oficiala, firesce<br />
ca n'o spune Banul, dar o scim de aiurea. Avem doue petitiuni ale boerilor<br />
din Ardel catre Eugeniu de Savoia, datate din 14 §i 23 Septembre<br />
1717. In rindul intaiil al iscaliturilor gasim pe a lui Radu Popescu<br />
Banul . (3)<br />
Aceste petitium fura redactate inteun moment cand deslipirea Terii-<br />
Romanesci de Imperiul Otoman pares sigura. In August, Principele<br />
Eugeniu luase Belgradul. Fie-care se gandia sa profite de imprejurari<br />
pentru asigura mai:bine viitorul. Radu Popescu nu semena catui<br />
de putin cu un eroil, cu un martir al credintelor sale, nici macar cu<br />
un om de caracter. El uita ca langa dinsul era prins Nicolae Mavrocordat,<br />
care nu-1 uitase in dilele lui tale buns ; trech cu vederea ca<br />
(1) Ibid, p. 66 ei urm.<br />
(9) P 61 ei urm.<br />
(3) Petitiunile in Hurmuzaki, Doc, VI, la aceste date.<br />
alegeriireu§ih.
367 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 65<br />
in Tera-Romanesca domnia Ienache, fratele lui Nicolae ; uita rivalitatile<br />
cu boerii pribegi, $i se adresa Nemtilor pentru a cere de la<br />
dinsii binele seu si al Orli sale. Iar, fiind-ca scia latinesce, Moil probabil<br />
el singur petitiunile.<br />
In ele se cerea liberarea crestinilor din TOra-RomanOsca de Catre<br />
armele imperiale. Deputatii boerimii in exil cereau trimiterea until<br />
corp de armata in valea Dunarii, numirea ca Domn a lui Beizadea<br />
Iordache, Principele Gheorghe Cantacuzino, si prinderea periculosultu<br />
Ienache-Voda, < administratorul , pretendentul , cum i se mai clicea dincolo<br />
de munti, din ter& In anul urmator, o noua deputatiune yen]. la<br />
Viena, deputatiune compusa din preotul Joan Abrami, Radu Golescu qi<br />
Ilie tirbeiu, pentru a cere sa se tie sepia de interesele boerilor si<br />
provinciel la incheiarea pacii ce se negocia. Se cerea arum alipirea la<br />
numirea ca Domn a Principelui Gheorghe, pastrarea privi-<br />
legiilor tern' consultarea ei la on -ce schimbare. In cas cand T era-<br />
si<br />
RomanOsca n'ar pute fi smulsa Turcilor, boeril cereau adapost pentru<br />
ei i Domnul din sperantele lor ; in provincie, Turcii s'ar obliga<br />
a numl Domni de Ora, a nu cere mai mult decat vechiul tribut,<br />
fara cadaosul. impus lui Brancovenu, a nu corespunde cu tera decat<br />
prin capuchihaele, a nu pdgubl pe cel compromisi in ultimele eveni-<br />
mente. (1)<br />
Data acOsta, petitiunile cari recomendati delegatiunea nu le mai posedam.<br />
Pote Banul Popescul le iscalise si pe acestea. Ceea ce e sigur,<br />
e ca numele lui nu se intimpina pe lista lunga a acelor can declarara<br />
ca voesc sa remae sub protectiunea Imperatului, in Aral, dupd incheiarea<br />
tractatului de la Belgrad (21 Julie 1718). (2.)<br />
Ienache era Inca Domn in Bucuresci, cand Radu Popescu redevenl<br />
ccuminte . Dar in curind Nicolae-Voda recapeta tronul si Inchise ochiT<br />
ca un om... cuminte ce era si el, asupra multelor lucruri discutabile<br />
earl se petrecuse in turburatul trecut. Radu Banul deveni Mare-Vornic<br />
un stalp al tronului ocupd acOsta inalta dreg5.torie timp de cinci<br />
si<br />
ani. In al cincilea (1722), el iii aduse aminte de bkranetele sale si<br />
demisiona, calugarindu-se la Radu-Voda. Fiind Vornic-Mare eu, Radu<br />
Popescu, in cinstea Mariei Sale, si viind la vreme de bkraneta §i de<br />
slabaciune, socotind ca si ale lumei sunt tote desarte, singur din buna<br />
voie am cerut voie de la Maria Sa si am mers de m'am calugdrit la<br />
manastire la Radu-Voda; Si ail pus Maria Sa Vornic-Mare pre Iordache<br />
(1) Hurmuzaki, vol. citat, la acesta data, sau Mag a in, VI, p 179 si urm.<br />
(2) Loc. cit.<br />
Analele A. R. Tom. XXI. Memorizle Seel. Istorice. 6
66 N. IORGA 368<br />
Cretulescul.. (1) El mal vedd Inca evenimentele cari se petrecura in<br />
tore. pane. la 1728 pi e probabil ca a murit prin acest an. tti Intrebuintase<br />
anii din urma scriind o noun opera literara.<br />
Radu Popescu al lui Hrizea Vistierul e una din cele mai importante<br />
figurl culturale de la sfirpitul secolulul al XVII-lea pi Inceputul celui<br />
urmator. Se scia de mult Ca el a fost cronicarul oficial al lul Nicolae-<br />
Voda pi ca a scris biografia acestui Domn, legand-o, intr'un chip particular<br />
pi pang acum neexplicat, de cronica oficiala a lui Radu Gracenu.<br />
Ceea ce nu s'a dovedit Inca indestul e ca. tot Banul Radu,<br />
Rafail monachul dela Radu-Voda, a scris, inainte de a se calugari,<br />
atunci cand era un boer de mana a doua in Divanul ultimilor Domni<br />
de here., o altd cronica. Cronica acesta e ape. numita Cronica Anonina<br />
de la 1688 Innainte, cronica tiparita in Magazinul istoric, t V. Sa ne<br />
ocupam intaid de acesta.<br />
De la cetirea celor dintai pagine identificarea Anonimulul cu Radu<br />
Popescu se impune. Cronica acesta nu e alt ceva decat Memoriile lui<br />
Radu. Pentru a ne incredinta sistematic, se. vedem cum tracteza Anonimul<br />
persona lui Radu, persOnele si familiile cu cari a avut legaturi<br />
determinate fiul Vistierului Hrizea. 0 analisa a cronicei din acest<br />
punct de vedere urmeza.<br />
(Mune si vrednice de audit istorii sunt de faptele ce s'ad intimplat<br />
in cjilele domniei lui Constantin-Voda Brancovenu, care me void nevol<br />
a le scrie cat vom pute. Apa incepe cronica, scrisa in timpuri<br />
deosebite pi inceputa de sigur Intr'un timp cand Constan in-Vocla era<br />
Inca pe tron. Urmeza, f6rte pe larg, dar fara haina oficiala, deci Cu<br />
totul in alt stil decat la Grecenu, istoria alegeril lul Brancovenu.<br />
Se vede limpede aicg ca autorul e un partisan al Domnulul. El citeza<br />
cuvintele prin cari Constatin refusa tronul ce i se oferia : Dar ce as<br />
vrea et' cu domnia? De vreme ce ca un Domn sunt la casa mea, nu-mi<br />
trebuesce se. fiu , aratkintrega afacere ca o constringere a Brancovenului:<br />
boeril II spun cu rugaminte O. nu lase tera la alti Omeni, sau<br />
rei, sad nebuni , it ieali de mani ,si -1 imping, preeum scrie in limba<br />
lul naiva pi energice. cronicarul.<br />
Acel care intelege apa alegerea lui Constantin-Voda e un dupman<br />
al (Cantacuzinilor . El reproduce cu placere obiectiunile ce se aduc<br />
contra nevirstnicului nil al lui Serban, incapabil la anil sei sa chivernisesca<br />
domnia cum se cade in timpuri de primejdie. Cu un fel<br />
(1) Cronica oficiala, p. 128.
369 <strong>CRONICELE</strong> NUNTENE 67<br />
de satisfactiune putin piosd, autorul cronicei ne zugravesce pe temutul<br />
stdpan din ajun, parasit de tots in palatul s65.: $ erban-Vodd, scrie<br />
el, zacea e ca un om din cei pro ti, numai cu muerea lui §1 cu fratele<br />
lui); era pedopsa lui Dumnedeil, §i aceea0 pedepsd a impedicat domnia<br />
lui Tordache, pentru ctirdniile tdtane-sea ce facuse boierilor §i sdracilor<br />
teril..<br />
Aspru pentru familia mai de aprope a lui Serban, ucigcoul lui Hrizea,<br />
«Anonimul nu crutd nisi pe cei-lalti Cantacuzini sail rude de ale<br />
lor. El vorbesce ironic de tristeta care cuprinse pe eel dol Cantacuzini<br />
trime§i la Viena la vestea domniei lui Brancovenu, de t.retentiunea<br />
lor «ca nu s'au chant sa lipsescd domnia de la mana Cantacuzinilor<br />
. Mackiu nu e tractat mai bine decat in cronica oficiald, din<br />
alte motive. Cand se ajunge la cererile facute de soli la Viena, cereri<br />
pe cari be scie *i le enumerd, ceea ce nu puteh face decat un °in din<br />
cancelaria domnescd, precum era Radu Logofetul, cand ajunge la aceste<br />
cereri, el le desaproba §i se bucurd de respingerea lor, fiind-ca tre-<br />
buiail sd. profite numai Cantacuzinilor, Domni peste ambele Principate,<br />
posesori de pdminturi intinse dincolo de munti. Oprirea lui Baldconu<br />
in Ardel, intrigile lui cu Nemtii sunt judecate cu asprime, §i condemnarea<br />
< mintil» Agai Constantin se resfrange asupra intregei familii, in<br />
care descopere criminall, pe ins41 total lui Constantin, Badea Vornicul;<br />
cca BAlacenil tot-deauna iii intindea mintea dupd nisce pareri<br />
nebune, adecd dupd vitejil . El face haz de planul nebun de a scaph<br />
prin Nemtl de Turc, Icarele, Turcul, de la Resdrit sculandu-se, ail venit<br />
pe 'ncet incet, i au biruit Domnii, Craii, imperatil marl §i puternice,<br />
cat §i Apusul jumatate it cuprinsese, ,si cat se ldtia, atata se intdria<br />
in avutie i in 6meni): Ora n'are cetatl; e ulor a o luh, greu a remane<br />
inteinsa. cCd cel ce se gandesce rdscumpere patria lui<br />
din. robia tiranOsca, intaiu trebue sa caute folosul cel de ob§te; de-acil<br />
sa caute ale rdsboiului Si ale biruintii; §i atuncea este fapta cea din svir-<br />
§it incorunatd.> Brancovenu, (Maria Sa , face un oportunism prudent,<br />
zabovind implinirea datoriei fata de cre§tinatate i nelegandu-se<br />
cu trufa§ul Heissler. Acesta e cu total maltratat, pentru nasul cel mare<br />
al mindriei lui., i expunerea sub forma de dialog a unei solii fara<br />
importanta si<br />
pe care cronica oficiald o trece sub tacere, solia lui<br />
Radu Popescu la Brasov, nu se p6te explich la alt cine-va decat la<br />
acesta.<br />
Dupa o in§irare nu tocmai intinsd a evenimentelor militare ce urmad,<br />
cronicarul trece la expeditiunea din Ardel, pe care o aprobti.<br />
$i acesta expeditiune e expusd in proportiuni earl' nu se potrivesc do
68 N. IORGA 870<br />
loc cu proportiunile date soliei lui Radu. Ireverentios fata cu Domnul,<br />
citand r6spunsul ce i-1 da Heissler prins, scriitorul e crud cu Balacenu.<br />
Aga Constantin Ba lacenu, ginerele lui erban-Voda." , cade la<br />
Zernesci- capul se trimete in Ora, iar trupul i -au remas acolo, batjocura<br />
6menilor . Fiul lui. Hrizea nu erta pang la sfir§it pe acel care<br />
represinta mai bine politica lui erban Cantacuzino si se intemeia<br />
mai mult pe faptele savNite de acesta.<br />
Cu aceem inegalitate batatore la ochi, cu aceea§i lipsa de proportiuni<br />
i perspectiva, de orinduiala §i de plan, care face din acesta cronica<br />
nisce memorii, redactate dupd amintire numaY, strabate Anonimul<br />
importantele intimplari ce urmeza. Vorbind in trecet de casatoria<br />
Stance]. lui Constantin-Voda cu Ilia§, scriitorul face pe acest cocon sa<br />
se scobore din Rare§, idee falsa, care se mai intilnesce numai in genealogia<br />
facuta de Radu Popescu, in cronica sa oficiala, lui Nicolae<br />
Mavrocordat.<br />
Dintr'o expunere slabs, ingusta, re'sare apoi iara§i un episod tractat<br />
forte interesant §i deplin : istoria lui Staico, care trebuia sä se fi intiparit<br />
bine in mintea complicelui de mai tarditi al 'di Dumitra§co<br />
Corbenu. Afaceri moldovenescl, evenimente de rasboiti continua povestirea.<br />
Tonul cronicarului se apropie de un ton de Curte, atat e de<br />
plin de simpatie pentru Voda, de plin de interes pentru evenimentele<br />
de familie, casatoria, visita la Bucuresci a Mariei Duca, petrecute<br />
in acest timp, cand favOrea lui Radu Popescu era deplina.<br />
Cand ajunge la dregerea Or§ovei, ispravnicia lui Radu Clucerul devine<br />
un mare eveniment politic, descris cu un lux extraordinar de<br />
amanunte ; se vorbesce i de localitati: pe§tera muscelor, infati§area<br />
zidurilor, felul cum erau lucrate, podul lui Traian. Am veclut ca privigherea<br />
asupra lucrarilor trect, fara voia ispravnicilor, asupra Banului<br />
Cornea. El bine, acesta e ridiculisat cu o pasiune deosebita in restul<br />
naratitinh. Cronicarul ne spune ca, la vederea eunucului negru care<br />
anunta trecerea prin raid a Sultanului, Dumnealui Banul Cornea, de<br />
mare politie ce avea cu tot felul de nemuri, de limbi, mai virtos fiind<br />
politic cu Turch, nimic alta n'au mai cautat, macar un selam-malichim<br />
de la Musaip sa aucja, ci au incalecat. pre cal §i au luat crangul in<br />
cap ; Dumnecjeu scie cate rascuri l'or fi lovit presto °chi; au ie§it cu putintel<br />
suflet; cele-lalte ce ail avut, ail lasat tot la otac . Musaipul se mira<br />
do fuga acesta nemotivata §i apoi, ea om practic, i0 iea singur un cal,<br />
doi; a;i: Banului fi vre-o punga de la otac. (Acest fel de isprava , mantue<br />
cronicarul, ail facut Banul Cornea Domnului terii; care sa nu<br />
dea Dunineljeti sä faca vre-un boiariil altul vre-odata ca acest lucru!
371 CRONICELI1 11113NTENg 69<br />
Judecata lui Constantin tirbeiu, cam lung la unghh, din felul stir<br />
bescilor , e iarasi un tabloil separat, un bloc de interes i i monotonia<br />
apOsa a cronicei pentru lucrurile nevedute de cronicar. insa aici ac<br />
sarea e cetita de Radu, si am vecjut in ce forma pompOsa descrie cro<br />
nica actul simplu si obicinuit al lecture' dovedilor.<br />
Vin apoT numaT afaceri moldovene, forte pe larg expose. Urmeza<br />
deosebite evenimente, din tern si din afara, multe sciri de Cur e Lupt<br />
de la Zenta e povestita cu bucurie, ca si la Grecenu: De-ach bucuria<br />
ce au avut atuncea Imperatul si tote nomurile crestinesci, eu la a le<br />
scrie. Moly si aT seT suet reu tractati, si so insista asupra primiril<br />
putin onorabile ce all intimpinat in tera boerii lui. Dar autorul continua<br />
a fi dusman Nemtilor : ca sant NemtiT un nem reu si tiran, Dumne-<br />
(jai sd-I judece dupd faptele lor; care resplatire socotesc ca sau noT<br />
sail dupa not altil o vor vede asupra Nemtilor, de la Dumnecjeu .<br />
Se vorbesce apoT, cu predilectiunea pentru intimplarile din strainatate<br />
pe care Radu Popescu o are mai mult decat Constantin Capitanul<br />
chiar, de alegerea lui August II in Polonia, dupa sciri de la eel<br />
ce all fost in Tara Lesasca la coronatia Craiului acestuia , de luxul<br />
hainelor lui, in ale caror petre stumps lovind sOrele se parea ca alt<br />
wire resare (cjic unii, care nu este cuvint de crecjut, cum ca pretul<br />
aces haine era de 1.000 de pungi de barn ). Tot in acest gen do di<br />
gresiuni iubite lui Popescu intra si excursul despre Russ: despre svo<br />
nurile ce tot veniau de la negustori ca au facut [Moscul Imperatul]<br />
mil de mil' de vase, cars all cate atatea sume de ostasi si de cats atatea<br />
tunurT, si all pornit, si au facut aceia si cea-lalta, si de acum numai ant<br />
sa se pornesca pre mare la Tarigrad , despre resunetul pe care-1 aflau<br />
aceste sciri fantastice in cei ce se fac a fi viteji si umbla dupa aceste<br />
vesti , despre caracterul pornitului si capriciosului Tar : ca Imperatul<br />
e cam nebun, lipsit do minte, si cele ce nu se cade a face, acelea faco,<br />
cum ii vine in gaud, bine reu, aceea face, omora cu vina si fara vial...<br />
Asa spun ca atat este de lute cat, daca i se nalucesce pre tine va, eu<br />
mina lui it omOra, de care iutime tote s'au ingrozit si cu mare n<br />
voie ii slujesc, fiind nebun . Cronicarul asa de putin anonim e in<br />
tilde apoT asupra path de la Carlowitz, negociate de invetatul, Juteleptul<br />
§i practicul Exaporit impreuna cu un coleg turc, prost si ne<br />
invetat , asa ca tag ritorica lui Alexandru Dragomanul nu putea<br />
astupa mojicia Turcului .<br />
La caletoria la Adrianopole a Jul Constantin-Voda, cronicarul aduce<br />
lucrul asa in cat vina cade pe vechiul dusman Cornea. Evenimente<br />
din istoria Spaniel si Rusiei no due pana la campania do la Prut si
70 N. IORGA 372<br />
expeditiunea dorita de crestinil subjugati, pe care Rusii o intreprind<br />
cu acea nadejde ca sa ieh si Tarigradul de la Turci, intreband: departe<br />
este Tarigradul . Ura contra Cantacuzinilor, contra for numai, apare<br />
din nou aici si se deosebesce pang la sfirsitul cronicei. Pe cand Domnul<br />
nu vrea sa merga nici spre o parte nici spre alta, ca sa nu<br />
i se intimple vre-o gresala, macar ca multi it indemna sa merga la<br />
Moscali , Toma Cantacuzino, 5'eiteinescul, scrie injurios cronicarul, cornpromite<br />
tot dintr'a lui nebuna mindrie, ce pururea avea pareri de<br />
domnie sau de svatul unchilor lui . Cand se incheie pacea de la Sta.nilesci,<br />
tradatorul boer, care asedia Braila, a remas inghetat Si ca<br />
un mort multa vreme . Cronicarul atribue caderea lui Brancovenu<br />
intrigilor acelorasi Seitanesci, carii din feliul for era neodihniti ei nemultamitori<br />
tuturor Domnilor, precum s'air vedut mai pre urma scris,<br />
ca tuturor Domnilor s'afi aratat cu viclesugi cu reutate . Michaiu<br />
Racovita e numai organul lor. In lumina cea mai rea pentru Cantacuzim<br />
e expusa caderea tragica a ticalosului Constantin-Voda : ca o<br />
adunare de criminali e expusa reunirea, pentru a core tronul vacant,<br />
a Seitanescilor cei marl cei mice .<br />
1i<br />
De aids, trece Anonimul la domnia lui Stefan Cantacuzino, pe care<br />
n'o duce la capet. Acest fiti al Stolnicului Constantin e un pradalnic<br />
fara pareche, un flecar (nestatornic in cuvinte si in fapte , un cinic<br />
care hrapesce tot glumind si ridenth, un instrument al tatalui seu ,si<br />
o unelta a sotiei sale ; el continua legaturile de tradare de odiniOra,<br />
pentru ca printr'un rasboiu intro crestini Si Turci sa remae ai see<br />
in vec stapanitori teril 'bistro gi pamintului nostru . Cantacuzinii<br />
sunt aces cars fac sa se verse sangele lui Brancovenu si al nemului sea,<br />
1i acesta fapta e infierata Si ca un mare act de nerecunoscinta din<br />
partea acelora cars petrecuse sub protectiunea domnesca, in tots amenintata<br />
stapanire a lui Constantin-Voda. De multe on , scrie cronicarul,<br />
1i<br />
not am audit pe Constantin-Voda dicend, Ca: eu tata n'am pomenit,<br />
de vreme ce am remas mic de tata II), fara cat pre dumnelui tata Co-<br />
standin l'am cunoscut parinte in locul tatane-mien, si altele ca acestea<br />
dice a acel fericit om. Ca o pedepsa dumnedeesca apare nebunia<br />
Domnei Paunei, nebunie pe care n'o confirms alte isvore: }Minna ar<br />
fi fost apucata de Sf. Maria-Mare, in diva cand sangele Brancovenilor<br />
,(4) Tatal Domnului ucis in 1714, Papa Postelnicul, fu macelarit de Seimeni in<br />
1656, ear bunul, Preda Vornicul, executat din ordinul lui Michnea-Voda cel Reti, in<br />
casele doinnesci in Tirgoviste, nefiind vinovat nimic<br />
I, X2, p 291).<br />
(cf. An. Acad. Born., Seria
373 <strong>CRONICELE</strong> MIINTENE 71<br />
se versa la Constantinopole, de nevoie, indracire, lovitura, cat s'ati<br />
spaimantat toti . c Anonimul incheie aici.<br />
Considerand deci cronica anonima din punct de vedere numai al<br />
spiritului, intreb tine dintre boerii timpuhn ura pe Cantacuzirn §i pe<br />
toti cei ce se uniati cu din§ii (Stirbeh), fiind in acela§" timp simpatic<br />
fata. cu Brancovenu, fara a scrie pentru dinsul? Cine putea sa urmaresca<br />
cu atata atentiune §i sd cunosca a§a de bine faptele unui boer<br />
de mana a doua, ca Radu Popescu? Cine avea interes sa.-1 laude actiunile<br />
onorabile §i sa troca sub tacere pe cele-lalte, ca participarea la<br />
conspiratiunea lui Dumitra§co ? Cine altul decat insu§" Radu Popescu?<br />
Dar done alts dovedi mantue procesul.<br />
Forma cronicel anonime arata in rindul intaiii un cunoscetor serios<br />
al limbei latine, un mare introducetor de neologisme luate din<br />
acesta limba. Numerul acestor neologisme de origine latina e incomparabil<br />
mai mare decat la Constantin Capitanul sau la Radu Grecenu.<br />
Intilnim fOrte des cuvinte ca : incorunat , fertelitil , practic , generalisim,<br />
adeca mai mare preste toti Generalii , rebeli§h. , regemente ,<br />
presidii , neuniciune , musici , intristaciune", imputaciune , gratie<br />
. Dar autorul scie bine Qi turcesce : precum citeza : laus in fine<br />
cadit , el citeza §i frase ca: Medetu, medetu, ghiaur bezebat val, val!<br />
ghiaurii ne -au calcat . El reproduce cuvintele de Diisizi ghiaur , cu<br />
cari Vizirul apostrofeza pe Brancovenu ; pomenesce porecla de Rupe-<br />
Potcdve, Nalcaren , data de Turc" Regeltn August pentru ca rupea<br />
potceve nemtesci (cat() cu opt cuie . El spune ca Azacul (Azov) e<br />
a§ezat pre apa Donultn, care apa curd spre Crimul tataresc , ceea<br />
ce pare luat dintr'o geografie turcesca. El citeza intr'un loc ne pos<br />
volim, al Polonilor §i in altul 6a4K0 al Ru ilor ; citatiurn din Aristofan<br />
§i invetati se gasesc la el.<br />
Trecend acum la cronica care pdrta numele lui Radu Popescu,<br />
aflam acelea§i neologisme latine sau altele analoge: corona , icoronat<br />
, ministru , rebel'', merite , lazaret , confirmath , privile<br />
ghh. , printip" , gubernator , protectie , pont , tractat , terimonil<br />
. Forma continuand a fi a unui om invetat, avem §i citatiurn din<br />
grecesce, gasim iarw (e de notat ca nu le aflam la alt" cronicar")<br />
o frasa turcesca: §ehdanud handagastanla, care, talcuindu-se, se dice<br />
iticuitoriul in count' ; pluralul de la Saitan-Oglu e bine facut : S aitanici-Ogulari<br />
. Se pomenesc in fine doue opere de geografie turcesca:<br />
dablele gheograficesci ale lui Nasirtusi §i tablele gheograficesci ale<br />
lui Uluc-beiti gheograful .
72 N. IORGA 374<br />
Dar ceea ce constitue ultima i hotaritOrea dovada, `cronica anopima<br />
si cronica semnata de Radu Popescu tracteza de la 9 (19) Octobre<br />
1699 pans la 15 (26) Septembre 1714 aceeasi periods, de cele<br />
mai multe on in aceleasi cuvinte, dar cu schimbari de forma causate<br />
de o schimbare totals de spirit.<br />
Sa urmarim cele dou6 cronice in acest timp, pentru a constata<br />
asemenarile ; vom explica apoi deosebirile, ce bat la ochi indata.<br />
Es-timp , spune Brancovenu in Anonim , numai a primblarilor<br />
grija vom aye, din Obilesci in Bucuresci, etc. vom trece vara, si do<br />
tOmna la vii vom merge. Iar la Popescu, in resumat, se cetesce : Si<br />
alts grip, nu avea, numai sa se primble pe la sate, pe la vinaturi, pe<br />
la vii pe vr@mea culesului.,<br />
Am vecjut ca dupd acesta vine in Anonim o serie de amanunte<br />
relative la afaceri exteriOre si la istoria familiei brancovenesci. Tote<br />
cunt suprimate in Popescu, care pune in Joe transitiunea : Ceti -va ani<br />
&ra trecend cu acea odihna $i ne duce ast-fel la caletoria lui Constantin-Voda<br />
la Adrianopole.<br />
Aicl asemenarile de forma reapar : bola Domnului, sederea timp de<br />
o luna (precis) la Adrianopole fare a se impreuna, cu cine-va , crescerea<br />
haraciului cu 240 de pungi peste cele 280 de demult ; tote cele<br />
din Anonim se afla in aceeasi ordine, une -ori cu aceleasi cuvinte la<br />
Popescu. Dar acesta adaoge ca Vera nu putea plati tributul merit, in<br />
casne si in vaete si in lacrami pentru greul care le venise , si ca. Domnul<br />
s'a facut de atunci mai WI, mai cumplit ; imprumutari ail pus<br />
pe boieri, pe manastiri, biruri marl pre saraca tera, cat n'avea putere<br />
sa le implinesca, ci se vaita si blestema >. Acordarea noului hatiserif<br />
e tot ass expusa.<br />
0 serie IntrOga de lucruri relative la Wile vecine se suprima iarasi,<br />
impreuna cu o apreciare asupra lui Brancovenu, care e stramutatei<br />
numai, cum se va yea', mai departe. Se ajunge ast-fel la campania<br />
din 1711, uncle tonul e iarasi cu totul altul. in Memorii, Brancovenu<br />
iesia cu totul curat din intrigile cu Rusii si vina tota cadea asupra lui<br />
Toma Spatarul Seitanescul si unchilor sei, cari aduceati intentionat<br />
nenorocirea asupra Domnului lor. in cronica °Mara, Popescu resuma<br />
sau reproduce intaiti o parte din cele spuse dincolo; apoi introduce<br />
destainuin i aprecieri eu totul noue, menite a compromite pe predecesorul<br />
si, cat-va timp, rivalul lui Nicolae Mavrocordat, a zugravi ca<br />
pe un tradator pe unul din ultimii Domni de Ora, a caror inlaturare<br />
in profitul Grecului din Constantinopole trebuia legitimate. Domnul ar<br />
fi fost inteles cu. Toma Spatarul; el aye-a dou6 socoteh voia<br />
i salt
375 <strong>CRONICELE</strong> MIINTENE 73<br />
creeze merite fats cu Ru§ii §i, pe do alts parte, indemna pe Turci sa<br />
pornesca asupra Tarulul. Brancovenu intrase in relatium cu Petru-cel-<br />
Mare inainte de campania de la Prut : Au inceput a se ajunge cu<br />
Muscalif in vorba, tot-deauna trimetend 6meni cu scrisori, indemnandu-I<br />
ca sa vie cu WI asupra Turcilor, ca sa iea aceste ten: Tara-<br />
Romanesca §i tara Moldovii, ca sa fie supt stapanirea lor, §i §'au ce<br />
rut §i chrisove, facendu-se §i pe dinsul si pe feciorii MI cnezi de Moscovia,<br />
si le-ail dat. El a fost chiar, afirma cronicarul, aici §i numai<br />
aid, principala causa a expeditiunii rusesci; el, Constantin-Voda, §i nu<br />
Domnul vecin al Moldovel: Prin multe rugacium *i indemnan ce<br />
faces Constantin-Voda s'aii pornit Tarul cu o§ti de au venit asupra<br />
Turcilor. Pentru a-1 ademeni, Brancovenu-i ofere ajutOre de tot felul<br />
: provisiuni, bath' §i Omani. Dar jocul seu duplu, indoita sa tradare<br />
interesata, fu descoperit indata de amindoue partile pe can void sä<br />
le in§ele. Pentru all resbuna de necredinta lui, trime§h Tarului la<br />
Porta dupd incheiarea pacil de la Prut facura cunoscute Turcilor<br />
uneltirile Domnuldf munten, care chema pe Tar de cats -va am mai<br />
nainte cu carti. §i cu 6menI ce trimetea la din§ii tot-deauna .<br />
Venia pe urma prologul de pirl carI pregatira caderea lui Constantin-Voda.<br />
i aid intregi pasagii sunt reproduse verbal, o suma de<br />
aprecieri asupra Cantacuzinilor sunt pur §i simplu transpuse ast-fel<br />
frasa: Mai bine train ei decat Constantin-Voda, ca el avea grijile domnieI,<br />
iar el avea plimbarile §i desfatarile §i ca§tigurile §i tot binele ,<br />
in cronica, respunde frasei : g Domnul tot-deauna are grijile imperatim<br />
§i ale ter% iar' el numai acesta grip.' avea: sa manance si sa bea, O.<br />
se primble din Toe in Toe si sa se veselesca , din Memorh). in§irarea<br />
faptelor, calificativelo, t6te sunt acelea§i, in cronica de Curte §i in<br />
Memoriile cari o precedase. Totu§i avem §i cate-va deosebiri, ca<br />
de obiceiii, caracteristice. Intr'un loc, Cantacuzinii sunt numiti in cro<br />
nica aitanicl-ogularI, adeca Cantacuzini feciorii dracului . Participarea<br />
la complot a fratilor Racovita, Michaiu-Voda §i Dumitravo, e<br />
trecuta sub Were in opera oficiala. Tot ass se lass la o parte numele<br />
boerilor can ceruse de la Imbrohor pe Domnul nou, *tef an Cantacu<br />
zino, fiul Stolnicului: *tirbeiu Banul, Sorban Bujorenu, Mitropolitul<br />
Antim, Episcopul de Rimnic. In fine, gasim aici apreciarea generala<br />
asupra domniei lui Brancovenu, apreciare luata dintr'un Toe precedent<br />
al Memoriilor, dar cu modifican interesante. De uncle, intaiu, supusul<br />
Jul Constantin-Voda, supusul ertat de la morte de dinsul, seri ese<br />
ast-fel: Acest Domn in tote au avut noroc: bogat, frumos la ch.p, la<br />
stat, vorba lui frumosa, cu minte mare, rude multe, fii, fete din destul,
74 N. IORGA 376<br />
gineri, nurori a§i§derea, cinste mare, §i in boiaria lui §i in domnia<br />
ce au domnit; nici o lipsa nu va fi avut, §i acest Domn ar fi putut<br />
sa died cuvintele lui Solomon ca, on-ce i -au poftit inima lui, nu i-aii.<br />
lipsit ; acestea §i ca acestea vedend innaintea ochilor lui, numai se yeselia<br />
, in noua opera, scrisa din alt indemn, cu o alts orientare politica<br />
§i pentru alte scopuri, Popescu declara ca Doinnul mazil fusese<br />
fericit , iar nu laudat : Sanatos, intreg, casa intrega, flu §i fete multi,<br />
avutii prea multe, case, palaturi, sate, vii, hele§tee, domnie indelungata<br />
§i altele ca acestea, care nu i-au lipsit nimica de care ochii lui<br />
au poftit , insa nu uita de asta data omul lui Mavrocordat sa. vorb6sca<br />
§i de multe rele fapte ce au facut in domnia lui , de lacomia nemesurata<br />
a lui Constantin, de stricarea vechilor obiceiuri, de prefacerea<br />
arbitrary in podani, pe mo§iile lui *IL ale Cantacuzinilor a slujitorilor<br />
liberi, cari odini6ra ridicail singuri haraciul, de crescerea haraciului,<br />
de au remas un blestem, de blestema Aradi de acest greil §i von sa<br />
blesteme in vets §i de altele nenumerate , pentru cari recunosckorul<br />
boer cruta memoria binefackorului ski.<br />
Am spus el Memoriile cuprindeail §i domnia lui *tef an Cantacuzino<br />
pana la uciderea Brancovenilor. Intre acest fragment §i intre partea<br />
corespundetOre din domnia lui *tefan-Voda cuprinsa in cronica cea<br />
mare, raportul e acela§1 ca §i intro partile comparate 'Ana acuma ale<br />
celor done lucrari. Se expune mai pe larg in opera mai tar lie stringerea<br />
banilor lui Brancovenu. Apoi, tonul fats cu Cantacuzinii e mult<br />
mai acerb; li se aduc acusatium mai numer6se, mai precise §i, unele<br />
dintre ele, mai nedrepte. In Memorii, vorbind de participarea Cantacuzinilor<br />
la vinovatia mortis silnice a families Jul Brancovenu §i a fostului<br />
Domn insu§i, Popescu inregistra un svon, pe care adaogea ca-1<br />
afla admisibil: dic unit tarsi sant vrednici de credut . In cronica, on -ce<br />
indoiala dispare, §i siguranta da stilului un caracter defaimator Si injurios.<br />
Spurcatul Stefan -Voda pune tot la cale §i intarita lacomia<br />
Turcilor §i setea for de sange. Cel ce-1 mana pe acest drum de crime<br />
e tata-seu Stolnicul: hotul acel betran, tata-seu, Constantin Stolnicul,<br />
sciind tote tainele nepota-ski Costantin-Voda, pentru ca le spunea<br />
tote, avendu-1, nu ca pre un unchiu, ci ca pre un tata ; el da personal in<br />
myna Imbrohorului corespondenta nepotului seu cu cre§tinii, titlurile<br />
nobiliare capkate de la Nemti Si Ru§i. eAcel red betran e in fruntea<br />
familiel sale, care cere capul binefackorului ei. La urma de tot, atacul<br />
de furie al DOmnei Pauna e stramutat cu ingrijire din Memoril<br />
in cronica anti-cantacuzinesca, §i anti-brancovenesca numai in al doilea<br />
rind, a lui Nicolae-Voda.
377 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 75<br />
Ca acelasi autor a scris `cronica anonima si cronica iscalita de<br />
Radu Popescu ni se pare dupa aceste cloyes ]. afara de on -ce indoiala.<br />
i iarasi e evident ca autorul aminduror operelor de istoriografie<br />
e Radul Banul. De unde vine insa deosebirea de ton ? Am indicat-o,<br />
in frock, de mai multe on pana aid..<br />
Memoriile erail, cum s'a spus din capul locului, o continuatiune a<br />
lui Constantin Capitanul. Continuatiunea fusese scrisa intr'un spirit<br />
potrivit cu imprejurarile noue: mai mult de familie decat de partid,<br />
mai mult resentimente decat opositiune politica in vederea until stop<br />
de resturnare sail schimbare. Legatura era dar aid o legatura mai slabs<br />
decat intre partea veche a cronicel oficiale si cea noun adaosa de Radu<br />
Grecenu sub Constantin-Voda. Autorul uita mai dese-ori ca continua:<br />
ast-fel, el amintesce, Med a trimite la cele spuse innainte, zidirea Dohanghecetulu].<br />
de *erban-Voda si, aiurea, expune pe scurt, ca un lucru<br />
noir pentru cetitor, stramutarea lui Radu Michnea din 'era -Romanesca<br />
in Moldova, in profitul lui Alexandru Coconul. insa, caracterisand necredinta<br />
Cantacuzinilor, el spune ca el n'au fost mullamitori nice unu]<br />
Domn, precum s'ail veclut mai pre urma scris, ca tuturor Domnilor<br />
s'ail aratat cu viclesug si cu reutate<br />
Acesta e o trimitere la Constantin Capitanul, care singur descria daraverele<br />
Cantacuzinilor cu Domnii anteriori lui. *erban-Voda. La inceput<br />
chiar, avem iarasi o trimetere in urma: vorbind de m6rtea acestiui<br />
din urma Domn, Popescu adaoge : .precum s'au is mai sus . Dar<br />
Capitanul n'a scris decat pand la mOrtea Alexandre]. Cantacuzino.<br />
Acesta s'ar pare o dificultate.<br />
Ea dispare tend cunciscem Cronica Balacenosca , a careia basa,<br />
singura bash', cum vom vede, pentru timpurile ma]. vechi. (pana la<br />
1688), e Capitanul. In acesta ni s'a pastrat- insa o continuatiune, cuprinciend,<br />
intre altele, si mortea lu]. erban. Greutatea racordari]<br />
cronicel lui Radu Popescu la a celui -lalt cronicar al Balenilor e corn<br />
plet inlaturata ast-f el.<br />
V. Cronica lui Nicolae Mavrocordat.<br />
Cu totul altor indemnuri decat satisfacerea unei vechi uri de familie<br />
si dorinta de a resplatl sangele versat al tatalui seu a facut pe Radu<br />
Popescu a relua condeiul pentru a-si reface cronica, in alt spirit, in<br />
alte proportiuni, si a o continua. Am spus cuvintul de cronica oficiala,<br />
si asa a si fost considerate, chiar de eel mai putin] atenti cercetaton,<br />
cronica lui Radu
76 N. IORGA 378<br />
Dar o cronica oficiala exists pana in primavara lui 1713, cronica<br />
lui Grecenu. De ce supresiunea acestel cronice incepend de la 9 (19)<br />
Octobre 1699 §i refacerea el pentru tots partea care merges pana la 1713?<br />
Cine cunOsce partea inedita a lui GrecOnu, care e tocmai partea inlocuita<br />
(Balcescu intrebuintand un manuscript al cronicei oficiale mavrocordatesci),<br />
intelege supresiunea acestei parti.<br />
In Novembre 1692, Constantin-Voda casatori pe Rica sa Stanca cu<br />
Radu, fiiul lui Ilia§-Voda. Nunta se Moil la Bucuresci, cu un lux potrivit<br />
cu traditiunile easel Brancovenului. Intro Ospeti se afla §i Alexandru<br />
Mavrocordat, Mare le-Dragoman, care revenia de la Belgrad spre<br />
Adrianopole. Exaporitul era ruda cu mirele, sotia lui, Sultana, fiind<br />
vara cu coconu] Radu. El fu considerat ca 0.01 lui Radu i primit cu<br />
o cinste deosebita. Inainte de a pleca, se stabilise cu Brancovenu casatoria<br />
Ilincai, sora mai mica a miresei, cu Scarlatache, fiul Dragomanului:<br />
logodna se facu in fiin1a puternicului meghistan .11)<br />
Daca Grecenu nu pomenesce aceste lucruri, in schimb el nu cruta<br />
laudele lui Mavrocordat cand ajunge la nunta Ilincai, care se serba<br />
abia in Februarie 1698. El numesce pe Mare le-Dragoman: om mare<br />
langa Imp 6ratie, sciut §i invotat forte . (2)<br />
Acosta legatura de inrudire, presenta lui Scarlatache in Tera-RomanOsca,<br />
undo socrul seu it Meuse Paharnic, sfaturile preotulti Nicolae<br />
de la Sinope, care, venit cu Scarlatache, remase cu densul §i ca§tiga<br />
in curind o mare influent a la Curte, incuscrirea provenita din cununarea<br />
Ruxandrei, sora lui Scarlatache, de catre Domn, prin mijlocul<br />
capuchehaelei Michaiu Cantacuzino, tote aceste lucruri legau pe Domnul<br />
munten de puternicul Grec.<br />
Dar buna Intelegere nu tinil multa vreme intro eel doi cuscri. La<br />
28 Iutie st. v. 1699, Scarlatache murl dupa o lungs bOla, in virsta do<br />
vre-o doue-deci §i doi de aril, §i fu ingropat in Tirgovi§te. (2) La 9 Octobre<br />
urmator, muria §i Popa Nicolae, agentul lui Mavrocordat pe langa<br />
Constantin-Voda: (a) In fine, rolul mare jucat in acela§1 an 1699 de Dragoman<br />
la incheiarea pacii de la Carlowitz facit sa cresca mindria<br />
ambitiosului Grec §i-1 indemna sa doresca un tron pentru fiul seu, al<br />
Moldovei sail...<br />
§i al Teril-Romanesci.<br />
(I) Cf. Grecenu, p. 198 9; Popescu, Magazin, V, p. 116 7; Daponte, in Erbicenu,<br />
Cron. Grect p. 45.<br />
(2) P. 343. Cf. Constantin Capitanul, p. 161 2.<br />
(3) Grecenu, p. 353. Ilinca deveni apol sopa lu1 erban Grecenu.<br />
(4) Acela§i, p. 354.
'<br />
379 CRONMELE MONTENE 77<br />
Legaturile disparuse, i rivalitatea intre cele doue familh incepea :<br />
Cand Brancovenu fu chemat la Adrianopole, in acea caletorie plina de<br />
primejdie, care-1 imbolnavi, el vei h. in acesta pretentiune a Portia o<br />
lovitura a ruder §i amicului seu de odiniOra, care, se son. la Constantinopole,<br />
nu-i era tocmai prieten . (1') Cand Grecenu redacta acesta<br />
parte din cronica domniei, el vorbl fara aprecieri (2) de intilnirea lui<br />
Brancovenu cu Exaporitul la Arnaut-Chioi (28 Maiu st. v. 1703), de<br />
visita tinerului. Dragoman, Nicolae, fiul lui Alexandru. Constantin-<br />
Voda, plin de nil contra acelui caret turburase linistea §i-i primejduise<br />
tronul i vieta, nu fu multamit de caracterul incolor al naratiunil.<br />
Dupa instructiunile lui, cronicarul oficial schimba acesta parte, si<br />
in versiunea noua el scrie asa despre Exaporit : spurcatul si vrajmasul<br />
acela Alexandru Mavrocordat, Marele-Dragoman al imperatim<br />
turcesci, carele pOte fi ca si veche pizma i reutate asupra Domnului<br />
in inima lui hraniia, avend prietesug cu spurcatul acela Vizir Azem ;<br />
el denunta intentiunea betranului Grec de a scOte pe. Constantin,<br />
voind ca in loc sa pue pre fii-ski Domn aicea in Ora . (3) Am vedut<br />
mar sus ca, de aci inainte, cronica brancovenesca n'are o vorba buna<br />
pentru Mavrocordati si ca domnia intaia a lui Nicolae in Moldova e<br />
zugravita in colori cu totul neacceptabile de acesta.<br />
Daca voia sa alba o cronica oficiala, Nicolae-Voda, venind in Tera-<br />
Romanesca, nu putea s'o primesca pe acesta, asa cum era. Prima<br />
parte, respectuOsa pentru ai sei, putea sa remae. Dar, de la 1699<br />
incoce, ea nu putea fi nici indreptata. Cand nu se ataca familia lui,<br />
Grecenu vorbia, lovind in mar multe parr, de telpiziia saw-max<br />
bine sa die, blestematiia cea grecesca . Cu plangerea pentru m6rtea<br />
lui Nicolae din Sinope, omul lui Alexandru Exaporitul, cu acest<br />
omagiu adus puterh cuscrului de odiniOra, Radu Grecenu se putea<br />
terming in cronica domniei noue, Aici si facia. Nicolae-Voda sfirsit<br />
naratiunil brancovenesci.<br />
Cum se infatiseza ca forma acesta a doua opera a invetatului lo<br />
goret de odiniora am Vedut mar inainte, cand am comparat o sub ace t<br />
raport cu Memoriile aceluiasi scriitor. Yn cursul aceleeasi comparatium,<br />
am studiat si lumina speciala in care, dupa dorinta Domnultul seu,<br />
presinta Marele-Vornic Radu domnia lui Brancovenu, partea din ace to<br />
(1) V. raportele francese si venetiene din colectiunea Hurmuzaki (Supl. 11, §i V ).<br />
(2) Dar la ineeput Alexandru Mavrocordat era visat, cand se vorbia de du mania<br />
de la P6rta, earl provoca drumul plin de grija al Dornnului.<br />
(3) V. mai sus, p. 334.
78 N. IOBGA 380<br />
domnie pe care, din inalt ordin , trebuise s'o prefacd. 0 parte din<br />
domnia lui Stefan -Voda, fiul Stolnicului, acea care se and si in Memorii,<br />
a fost analisata cu acelasi prilej.<br />
SA continuam acesta cercetare pand la sfirsitul cronicei oficiale.<br />
Analistul domnesc mantue aici incidental nebuniei DOmnel Pauna,<br />
pe care-1 povestise, in parte, si in Memorii. Zidirea in chilie a propriei<br />
matusi a 1:Minna', spanzurarea a done femei, invinuite tote ca<br />
ar fi provocat prin farmece intunecarea mintii Faunal, sunt fapte cari<br />
se potriviail fOrte bine cu scopul pe care-1 urmaria Radu: infatisarea<br />
Cantacuzinilor ca o familie de criminali rafinati. (1)'<br />
Urmeza mentiunea trecerii lui Carol XII spre Demotica, mentiune<br />
care permite cronicarului, mehmendar cu acesta ocasiune, sa vorbesca<br />
de propria sa persona. Expeditiunea din Morea e atinsa numai pe<br />
scurt (2), §i povestirea trace la caderea Pasei din Bender, sprijinul lui<br />
tefan-Voda, si la catastrofa apropiata a Domnului insusi. Cu acest<br />
prilej, el nu se sfiesce sa afirme ca, la vederea nenorocirii ce se abb..tuse<br />
asupra nemului sou, betranul Stolnic si-ar fi facut merite fats de<br />
Turci din nelegiuirile trecutului sea. Constantin ar fi marturisit otra-<br />
virea rudelor sale haine fata cu Imperatul: *erban §i Iordache, doi<br />
frati ai sei. Intors la POrta, trimesul Sultanului ar fi respandit acesta<br />
spovedanie de criminal, i l'ar fi audit intre altii Ianache Dragomanul,<br />
fratele Mariei Sale lui Nicolae-Voda, carele, ajungend mai pre<br />
urma si Domn, in urma fratelui Marie]. Sale, Nicolae-Voda, aici in<br />
text au marturisit catre toti boiarii . Svonul, ivit dupa mortea vigurosulin<br />
*erban-Voda, svon care numia ca ucigasi ai lui Voda pe Stol-<br />
nic §i pe Constantin Brancovenu, ar fi intarit, adaoge cronicarul, in-<br />
tr'un chip definitiv prin acesta revelatiune, smulsa de frica mortii<br />
unuia dintre vinovati. 0 descriere, cu total nefavorabila Domnului<br />
caglut, a temperamentului acestuia mantue capitolul, eel din urma al<br />
unei domnii pamintene.<br />
Constantin-Voda a caclut, deci, dupd spusa lui Radu Popescu, pe<br />
urma pirilor cantacuzinesci, deli scim, din alt isvor, ca Sultanul daduse<br />
voie boerilor, la schimbarea acestui Domn, sa-si alegd unul de<br />
(1) E de notat faptul ca nice un alt isvor nu intaresce acesta reutaciosa anecdota.<br />
Pe Pauna o vedem mai tarcliu ratacind in Europa cu copiii sei si<br />
staruind la Imperatul<br />
in favorea lor. Cf. Hurmuzaki, Doc., VI; Iorga, Acte qi fr., I, tabla; Magazin,<br />
II, p. 89 91 si Del Chiaro, p. 202 $i urm.<br />
(2) Acosta expeditiune e descrisa de un Roman intr'o opera speciala. V. mai departe,<br />
capitolul Cronica expedijiunii din Morea.
381 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 79<br />
Ora saic un strain (1); ruda criminala care ocupd tronul dupa nenorocirea<br />
Brancovenului, cade la rindul seu, ca motiv mai adinc, prin<br />
pedepsa dumnedeesca, tar ca motiv visibil, prin disparitiunea protectorului<br />
sett turc. In acest timp, Domnul Moldovei Nicolae-Voda, fn<br />
care i cronica oficial6 a lul Grecenu ne arata un duman al lui Con<br />
stantin-Voda, vecinul seu, acest tiner Mavrocordat, om ambitios §i<br />
odrasla a unui istet §i versatil diplomat fanariot, nu gandesce catw<br />
de putin la Scaunul mai bogat al Terii- Romanesci. Coboritor, prin<br />
mama sa, 3,1 lui Alexandru-Voda eel numit Bun §i Mare din Ora<br />
Moldovii (2) (ceea ce e adeverat, dar prin Lapu§nenu numai, Si nu<br />
prin Petru Rare§, cum afirma istoriograful Curtii), el se resemneza cu<br />
stapanirea mai saraca a Moldovei, la care avea drept. Cand Turd'<br />
inlatura pe rind pe hainil Constantin §i Stefan, ei se gandesc nea<br />
perat, fara ca nimeni sa-I traga de maneca, la credinciosul Voevod al<br />
Moldovei. Radu Popescu credo orbesce cuvintele firmanului de stra<br />
mutare: De vreme ce ne slujesci cu dreptate §i to pui tare pentru<br />
raia, iata ca to -am miluit cu domnia Terii-Romanesci . (3) Nicolae-Voda<br />
a fost numit, asigura el, pe care-1 gasim intro aces co saluta pe noul<br />
stapanitor la Milcov ( Radul san Hrizei Vistieriul, Vel-Vornic la Tar<br />
gove0e ) (4) din bung voia Imperatului, fora nice o rugaminte sau<br />
mijlocire despre partea Mariei Sale, fiind credincios Imperatiei .<br />
Se scie ea, din multele domnii ale celut dintaiu Mavrocordat, aceea<br />
care, prin forta imprejurarilor, a trebuit sa fie mai violentti, mai ne.<br />
populara, a fost domnia acesta muntena, domnie nelin4tita §i periculesa<br />
pe timp de rasboil Pentiu a-§i asigura tronul, tinerul Fanariot<br />
a trebuit sa -s1<br />
ascunda firea omenesca pentru a apare stra§nic; pentru<br />
a impedica intercerea Cantacuzinilor, el a trebuit sa lucreze la Con<br />
stantinopole contra acestora, pregatindu-le mertea, precum, fail in-<br />
(1) V_ acest volum de Anale, p. 300.<br />
(2) Vita pre luminatulut nem al pre inciltatului si milostivulut Domn Io Ni<br />
colae Alexandru Voevod, prea bunul stapdnitor Terii- Romdnescz, care se trage din<br />
Alexandru-Vodci cel numit Bun si Mare din tera Moldovii; in cronica lui Pope cu,<br />
p. 39. Asupra unel alte opere genealogice, acesta cu explicatiurn, v, in continuarea<br />
acestor studii (memoriul II , capitolul Genealogia lua Nicolae-Voda de Nicolae<br />
Roset.<br />
Li (3) Cuprinsul firmanului dupa cronica lui Axinte Uricarul (Kogalnic4nu, II, p.<br />
171). Popescu da alt-fel firmanul: ash stria Ca, cunoscend pre Nicolae Vo la c edin<br />
cios Imperatiet Liu si au chivernisit bine raiaua Moldovel, l'au daruit cu o nnia<br />
Munteniei (p. 42).<br />
(4) Axinte Uricarul, p. 172.
80 N. MEGA 382<br />
doiald, nice ei n'au fost cu totul straini de mOrtea lui Constantin-<br />
Voda.<br />
Un panegirist, chemat a povesti acesta domnie, n'aveh deci o sarcina<br />
u*Ora, dar Popescu, fiul Hrizei, era un om curagios ui -i fu Inor sa<br />
acopere cu draperia de our a lingu§irh meOepgite sangele ce path<br />
treptele tronului.<br />
Sa 1 ascultam pe acest curtesan oriental, care nu mai aveh de mult<br />
o consciinta plea simtitOre.<br />
Gaud Mavrocordat sosi in Bucuresci, stapanii din ajun plecase catre<br />
o peire sigura. De peirea acesta el insa n'ar fi fost vinovat cat de<br />
putin. Dimpotriva, numind Caimacami, Domnul cel nou ar fi cautat<br />
sa scape macar pe betranul Stolnic, rugandu-1 sa §ada ca un boier<br />
betran, sa nu se duca la Tarigrad, §i-1 va aye Maria Sa in loc de<br />
parinte ; dar, increcletor in dibacia sa, fostul regent ar fi refusat sa-§i<br />
lase fiul singur in manile dumanilor. 0 alta dintre victime, Michaiii<br />
Cantacuzino, care fu chemat mai thrditi numai de Turd, fu numit Caimacam,<br />
ispravnic de Scaun §i confirmat de Domn, cu tOta incercarea<br />
de a fugl in Ardel; rata vreme Michaiu state la Curte, Mavrocordat<br />
ca pe un parinte it cinstea . Causa mortii lui tefan-Voda ,Si a parintelui<br />
seu fura documentele de tradare ce se aflard la POrta: carp,<br />
confirmatii Si privileghh ; vinovati de inalta tradare, rivnitoril do<br />
Mahe titlurT cre§tine primira, ca §i Brancovenu, pedepsa ce li s'ail<br />
cadut , pedepsa de care singura mortea sa fara de veste scapa pe incepetorul<br />
legaturilor haine cu strainatatea, erban-Voda. Nu pirile de<br />
la Bucuresci, ci vicleugurile ce s'ail audit ca faceau Cantacuzinh cu<br />
al for , adusera noua catastrofa domnesca. (1) Nicolae-Voda iii dildu<br />
tote silintele pentru a mantul pe Radu Dudescu macar, ginerele Stolnicului,<br />
care era tiner Si cu cocom midi , lucrand prin fratele seu<br />
Ienache, oferind a jertfi pang la dou6-deci de pungi pentru a se erth<br />
vieta tinerului boer. Vina acestor din urma executiuni e aruncata de<br />
cronicar numai asupra Marelui-Vizir All-Pa§a, care e calificat de ccumplit<br />
, de om reil §i crud . f2)<br />
(1) Dupd Del Chiaro, vina uciderh lui Stefan-Voda si tatdlul lul ar cade, nu asupra<br />
noului Domn, ci asupra boerilor vriijmasi al familia Cantacuzinilor (p. 202).<br />
(2) Sotia lui Dudescu era Maria, fiica Stolnicului. Din acesta casatorie se nascura<br />
o fata (Maria, care lea pe C. Notara) si trei Iii (Genealogia, in Bucium, p. 563).<br />
Constantin, unul din fill Dudescului, fu insurat la 1722 de epitropul Casel Dudescilor,<br />
Domnul, cu Maria, fiica lui Antioch-Voda. Constantin era atunci Comis (Radu<br />
Popescu, p. 124).
383 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 81<br />
Domnia acesta a lui Nicolae Mavrocordat are o mare importanta<br />
prin aceea ca pe vremea ei o schimbare radicala se fact" in gruparea<br />
boerilor munteni pe partide. Sub Domnii anterior' lui erban-Voda,<br />
o partidd cantacuzinescd luptase contra celor ce doriau sa vadd pe<br />
tron pe un Balenu, Banul Gherghe. Dupd disparitiunea acestui §ef,<br />
partida anti-cantacuzinesca nu disparit §i ea: la urma domnie' sale,<br />
imprejurarile pusera pe Brancovenu in fruntea acestel partide. Exe<br />
cutiunile din 1716 sfarmara cu total partida Cantacuzinilor ; familia<br />
so imprd§tie, i§" perdh influenta de alta data; singurul Cantacuzin cu<br />
pretentiuni de domnie, Beizadea Gheorghe, fiul lui Serban, nu mm<br />
a§tepta tronul de la sprijinul i simpatiile boerilor teril, ci de la armele<br />
patronilor sel Imperialii. Cat despre anti-cantacuzinesci, partida<br />
for nu mai avea nici o ratiune sa mai persiste, dupd ce caOigase<br />
lupta pentru conducerea cdreia se alcatuise.<br />
Dar Imperialii, Invingetori la Zenta, staparn pe Ardel, 1ncep sa ispi<br />
tescd tot mai mult pe aceia dintre boerh Teri'-Romanesci, can donail<br />
un guvern mai drept i mai plin de crutare. Din iubitorii de<br />
cultura europeand, din amatorii de titluri strdine, din poftitorii de schim<br />
bare, se forma o partidd cre§tind, hnperialista, nempescii, cum i so<br />
cjicea atunci. intre ace§ti vicleni , cars a§teptad numal trecerea Nemtilor<br />
peste mums pentru a da pe Nicolae-Vodd in manile lor, Popescu<br />
pomenesce pe Golescu, pe Serdarul Barbu , un Cornea, pe fratele<br />
acestuia, calugarul , pe Grigore Balenu, pe Bengescu, pe erban Bujorenu,<br />
pe Obedenu; cele-lalte nume se pot culoge sub suplicele refugiatilor<br />
din Ardel. Pentru a ave acum pe conservators' can tineau<br />
la vechiul regim turcesc, lard a-1 intelege 'Ate pe deplin avantagiile,<br />
ajunge sa strabatem cu ochii marturiile boeresci din chrisevele lin<br />
Ioan-Vodd Mavrocordat; gasim acolo pe frunta§ul boor care era *erban<br />
Ndsturel, pe un Cretulescu, Iordache, pe Grigore Vladescu, dole Gre<br />
ceni : Serban i Constantin, pe Barbu Meri§anu i Pand Negoescu,<br />
cumnatul Brancovenului, pe Constantin Vacarescu, pe langa cat' N a<br />
Greci de incredere. (1)<br />
Lupta intro cele doue partide Incept" in curind. Vicleni" , can do-<br />
Hail domnia lui Gheorghe Cantacuzino, legara intrigi cu du§manul<br />
i-1 chemara in tern. Nicolae Mavrocordat fu silit sa se retragd inaintea<br />
unor Imperiali, can nu sosird nici odata, pand la Giurgiu. Mitro<br />
politul Antim se furi§d de langd Mavrocordat, care cduta sa-1 opresca,<br />
§i, adunand pe boeri la Mitropolie, incercd o schimbare, careia-1 lip 1<br />
(1) V. acest volum din Anale, p. 288, ultiina nota.<br />
Analele A. R. Tom. XXI.Memoriile Seel. istorice. a
82 N. IORGA 384<br />
pentru ca sa isbutesca numal sprijinul efectiv al catanelor . Cand, in<br />
fruntea Turcilor, la can se adresase, Domnul infra iarasi in capitala<br />
sa, el nu erta tradarea: Antim fu inchis, snit O. parasesca inalta-i<br />
clemnitate, trimes inteun lung drum do prisonier, al carui capet nu<br />
era OA vada ; Bujorenu fu decapitat la fantana lui Radu-Voda ; un<br />
Balacen fu si el ucis in pripa, iar predicatorul Curtil, un Grec din<br />
Venetia, loan Abrami, fu aruncat in inchisOre<br />
0 represiune, a careia violenta se explica prin natura imprejura-<br />
rilor, cat i prin temperamentul mindru §i vindicativ al Domnului<br />
care o ordonase. Credinciosul prieten al Cantacuzinilor, Del Chiaro,<br />
povestesce cu indignare aceste amanunte de sange si de resbunare (1);<br />
cat despre Popescu, el se multumesce, model de scriitor pension at, sa<br />
insire actele de necredinta ale boerilor, intrerupend apol expunerea<br />
atunci cand trebuia sa povestesch pedepsa.<br />
Dar Turcii se bateati prea reti in acesta campanie §i hotarirea boe-<br />
rilor de a se da Imperatulm era prea energica pentru ca mesurile<br />
luate de Nicolae-Voda sa-si pOta aduce rodele. Domnul, prins a doua<br />
Ora, cu mai mestesugite laturi de inselaciune, Imperialii, din partea<br />
lor, furs mai tuff decat intaia Ora, apuca drumul captivitatii. Radu,<br />
Marele-Vornic, impartasi peste putin aceeasi sorta.<br />
Am vedut aiurea ca Popescu, om nerabdator, nu pregetr sa<br />
iscalesca peste putin petitiunile supuse ale cviclenilor catre imperat<br />
sail Generalii lui. Dar, atunci cand faced cu inima usora acesta schimbare<br />
de orientatiune politica, el se insela, ca tOta lumea, asupra viitorului.<br />
Nemtii remasera la pace cu Oltenia, dar Ioan-Voda, succesorul<br />
Principeltu prins, 'Astra Scaunul set]. din Bucuresci, ca vasal al Sul -<br />
tanului, §i indata Nicolae-Voda insusi redobandi tronul, lasat liber<br />
prin mortea fratelin sett Tote aceste lucruri se petrecuse cand Radu<br />
Vornjcul capeta insarcinarea de a scrie istoria timpului seu, i poves-<br />
-Urea prinderii lui Voda, petreceril boerilor in Ardel, domniei lui<br />
Joan Mavrocordat se resimt de acesta.<br />
Pentru a face placere patronului seu, ca §i<br />
Brancovenu, Nicolae<br />
Mavrocordat cerea severitate fata cu dusmanil lui de la cronicarul<br />
oficial, el gratified pe boerii austrofili cu cele mai energice calificatiuni<br />
injuriOse: talhari ( talhariul eel mare, Barbul Serdariul ), spurcati<br />
(.acel spurcati de boiari ), nebuni ( multi boieri de al terii nebuni<br />
), si se roga lui Dumnecleil sa le platesca celor ce au fost pri-<br />
(1) P. 119, 214, 216.<br />
(2) Mal sus, p. 367.
385 <strong>CRONICELE</strong> MIINTENR 83<br />
cina prinderil Domnulu; pe care nu-1 voiau. In Ard61, infatiseza,<br />
piritori goniti de Nemti, (ea nisce cani obrasnici , intorcendu-se fara<br />
de isprava, cca nisce cani cu c6-la intro piciore . Ei, prin uneltirile for<br />
din trecut si tole de atunci, aduc, la pace, perderea Olteniei: au statut<br />
de paguba si terii nOstre, eh, fiind Sara de, pests Olt coprinsa, au re-<br />
mas in stapanirea Nemtilor si nu s'ail putut sc6te ; in acesti ambitiosi,<br />
reii vrajmasi patrioti , vede el criminalit cart desghind Banatul de<br />
trupul ciuntit al patriel.<br />
A fost o vreme cand se pane. sigur ca Beizadea Iordache va domni<br />
in numele Imperatulul, caruia i se daduse, si siguranta acesta o avuse<br />
un moment, in momentul rusinos al poticnirii sale politico, si Radu<br />
Popescu. Slugs pocaita a Domnulul grec mai norocos, cronicarul nu<br />
cruta pe acela caruia era gata sa i se Inchine printre eel dintat.<br />
Bania data lul Gheorghe i se pare ridiculd, ass era de putin potrivita<br />
cu asteptarile partidulul, cetis6rel.. Au rinduit , scrie el, pre un<br />
Gheorghe Beizadea ca ss se theme Ban Craiovei, tar nu Domn sau<br />
gubernator (din cal l'ail facut magar), si au rinduit si patru consilieri<br />
din boiaril eel mai de jos, sä fie langa Beizadea Gheorghe. $i, insul-<br />
Valor, el amintesce un 6re-care proverb al camilei: Au cercat camilei<br />
sa-i<br />
puts cerceil la urechi, si i taiat .<br />
E interesant felul cum se infatiseza la Popescu domnia lui Joan-<br />
Voda. Vom vede ca din doue cronice neoficiale (1) Acosta domnie<br />
apare blanda, nepartinit6re, milostiva, bine intentionata. Ni se spune<br />
aiurea de chemarea inapoi a pribegilor cart nu indrasnise s6 vie sub<br />
Nicolae-Voda DOmna lul Brancovenu, intro altii, de ajutorarea<br />
poporatiunii in vreme de fomete, de staruintele patriotice ale Domnulm,<br />
care smulse Germanilor la negocierile de pace conditiunl mai buns<br />
de cum era de asteptat.<br />
Dar Nicolae-Voda vecluse cu oche r61 ambitiunea domnosca a lui<br />
Ienache, fratele mai mic, care, sprijinit de Patriarchul de Alexandria,<br />
profitase de captivitatea lul pentru a-1 inlocul. Relatiunile intre cot dot<br />
fratl erail atat de role, in cat, la mortea lui loan, s'a putut acredita<br />
svontil (2) ca acesta mOrte fusese provocata de nerabdarea lui Nicolae,<br />
care se vedea lipsit de tron fara a fi fost mazilit vre-odata,<br />
Deci Popescu atinge forte pe scurt partea interns a domniei but Joan-<br />
Voda, staruind mai mult asupra imprejurarilor rasboinice si diploma-<br />
(1) V. capitolele Cronica de sub Grigore II Ghica yi A doua cronica a Cantacuzinilor.<br />
(2) Transmis si de Engel.
84 N. loRGA 386<br />
tice in earl erau amestecate scirta terit si persona Principelul. In numerosele<br />
sale pagine avem mai putine sciri asupra caracterulul lui<br />
loan gi sistemului seu de guvern decat in cele cate-va rinduri ce i se<br />
consacra in cronica redactata pe timpul lul Grigore II Ghica sail in<br />
a doua cronica a Cantacuzinilor.<br />
Domnia a doua muntena a lul Nicolae Mavrocordat, mai umand de<br />
cat intaia, imprejurart exteriore nu mai silian pe Domn sa-11 preface<br />
firea, a fost totusi, din punctul de vedere al sarcinelor fiscale,<br />
o domnie impovaratOre: un rasboiu storsese 'era si anexarea Olteniei<br />
la Imperiu ii ingustase hotarele, dar cheltuelile Curti', mecanismul administrativ,<br />
fastul domniet remasese ca 1i inainte. IsvOre earl n'ail<br />
nice o legatura intro ele confirms acesta opresiune fiscala, care nu se<br />
pote contests.<br />
Trecend la povestirea lui Radu Popescu, suntem stramutatt lute°<br />
lume de idila. Se vorbesce de influenta Domnulut la Porte, do seaderea<br />
haraciulut prin staruintele lui, de buna gospodarie a WI Nicolae,<br />
incomparabila Cu. a fratelul sett, adaosul e semnificativ, care<br />
era tiner si nepedepsit intru obiceiurile Si orinduelile terip, do silintele<br />
sale pentru a opri. noua crescere a tributulul. Se pomenesc<br />
nuntt domnesci si de boerl, visite de Patriarch', in termini cari sunt<br />
la inaltimea acestor marl imprejurari. A pomen1 , scrie el intr'un<br />
loc, tole bunatatilo pre deplin oath avea Domnul nu me lass obiceiul<br />
istoriel, pentru ca sa nu dell b6nuiala de colachie, care rumanesce<br />
se chiama ciocoinicie. Drept aceea cu tacerea le tree, numai<br />
atata chic ca tOte faptele if era cu dreptate 1i<br />
ilia cum nu suferia sa<br />
se face cui-va strambatate, din fire Hind iubitoriil do dreptate, milostiv,<br />
lesne iertator i cu frica lul Dumnecleil. Care acestea tOte yedendu-le<br />
insumi cu ochit, de le void trece cu tacerea, pietrile vor<br />
striga.. (1)<br />
Pe la inceput, Popescu inregistreza cu satisfactiune cate-va morti<br />
bine-venite : Barbu Cornea crape si so duce la dracul , Stainville,<br />
Generalul austriac din timpul rasboiuhil, more Ode morte grOznica<br />
Mat departe, se insemna sfirsitul in exil al rebelului Dimitrie Cantemir,<br />
resculat contra stapanului sod Fanariotil erail pe acest<br />
Limp absolut fideli Imperatului nostru al Otomanilor . Cate-va cuvinte<br />
dispretuitOre sunt aruncate in trecet lui Michaitt Racovita, caruia<br />
Turcil it scriu ca csi domnia din Moldova este mult pentru obrazul<br />
lui, necum a Terit-Romanescii.<br />
(1) P. 147.
387 CRoMoBLE InutrrENE 85<br />
Dar, la sfirsit, fermecat de paces, daruita de Domnul seu, ocupat<br />
sa ne povestesca mai mult tale ce s'au intimplat prin alte par iy:<br />
in Persia, la Tatari, in Apus chiar Popescu parafraseza, de sigur,<br />
gazetele patronului, el uita, de hatarul pacificatorului, i proprille<br />
sale dusmanii. Fiul lui Hrizea mantue laudand nemul Cantacuzinilor,<br />
atunci cand Beizadeaua Constantin iea in casatorie pre fiica reposatului<br />
Radului Cantacuzino, biv Vel-Spatar, fratele lui *tefan-Voda<br />
Cantacuzino si fiul reposatului. betranulm Constantin biv Vel-Stolnic,<br />
find de nem blagorodnic si mai cinstit intre tote nemurile boierimii<br />
Teril-Romanesci; de care tot nemul acela sat bucurat, dand. slava lui<br />
Dumned.eil pentru buna-voire a Domnulm, ce au bine-voit de au flout,<br />
cunosc8nd ca toti vor fi trasi si apropiati spre mila Mariei Sale pi<br />
spre cinste ; precum au si fost (1) Bra f6rte slugarnic in ertarea<br />
dusmanilor sei calugarul Rafail de la Radu-Voda, fostul Logbfet si Mare-<br />
Vornic Radu, fiul lui Hrizea din Popesci!<br />
Caci ambitiosul Boer de odini6ra intrase in manastire, pentru o po<br />
cainla, care nu era inutila, Inca din anul 1722. Din chilia sa de la Ra<br />
du-Voda el continua sa insemne evenimentele de la Curtea Domnului<br />
seil. Ajungend la anul 1728, implinind deco am din domnia a doua<br />
a lui Mavrocordat, el adaoge: Pane aicea am scris tale ce s'au intimplat<br />
pans in savarsitul a (pee ani dintru a doua clomnie a Marie].<br />
Sale Nicolae-Voda, iar do aicea inainte, cu ajutoriul si mila lui Dumnedeil,<br />
voiti scrie incepend de la al un-spre-decelea an inainte . 0<br />
promisiune pe care Radii, oprit de mOrte sau do vre-o bola grea, n'o<br />
indeplini nici °data.<br />
Indata dupe mOrtea cronicarului seri, Domnul renunta din motive<br />
cari nu se pot determine, la continuarea lucrului prin altul ii<br />
ordona<br />
transcrierea in forma definitiva a cronicei, legand-o, cum am vedut,<br />
do analele anteriOre ale Terii-Romanesci. Acest corp mavroeordate c<br />
de cronice e eel mai respandit, si tote exemplarele pOrta urmatorul<br />
titlu explicativ : Istoria Terii-Rumanesti de cand au descaleeat pravoslavnicil<br />
crestini ; intru care coprinde tote istoriile a tuturor Domnilor<br />
din ceputul terli, de la intaiul Domn, Radul Negrul-Voevod, pane<br />
acuma la Domnia de a doua [a] Marii Sale lin Nicolae AlexandrU<br />
Voevod, acum de iznOva scrisa din porunca Marii Sale pre luminatului<br />
si pre inaltatului Domnului nostru to Nicolas Alexandru-<br />
(1) \p. 150. Cf. p. 174. Raducanu Spatarul fusese insurat cu Stanca, Iiica Po tel<br />
nicului Brezoianu. El ava si un fiu, Cqnstantin Raducanu 'nun in 1715 (Genealogia,<br />
in Bucium, p. 561 .
86 N. JORGA 388<br />
Voevod, intru al un-spre-clecilea an dintru a doua Domnie a Mariei<br />
Sale, de Radul Logofetelul de Divan, sin Michaiti Ieromonachul Lupescul,<br />
la anil de la zidirea lumii 7238, iar de la Nascerea Domnului<br />
Nostru bus Chri-gtos 1729, luna lui Octomvre 31. (1)<br />
VI. Cronica BAldcen6scii.<br />
Adese -orl, in cursul acestor cercetarI, au fost pomeniti BalaceniI, ,Si<br />
vom reveni aici numai pe scurt asupra familial, a careia insemnata to<br />
in istoria Teril-Romanesci de la jumatatea secolului al XVII-lea Inainte<br />
nu e mica.<br />
Voiti lash hotdrit la o parte trecutul, pe care nu ni-1 garantezd decat<br />
genealogia familial, alcdtuitd probabil forte tarcjiti. Cel dintaiti document<br />
relativ la BAlacenI, de sigur la ctee,Fti Balaceni, e inedit. El se<br />
afid in colectiunea privata a archivarulul Dr. Czoiowski din Lemberg.<br />
Pentru InsemnAtatea acestui document, it reproduc In Intregime:<br />
Eu Candachiia (2) bktrkna de Bklkcean[i], fata Petrei Pkrcklabului, mkrturisescu<br />
cu scrisogria mia cum eu de bunk voia mea strknsu-mi-i-am feciorii<br />
miei, anume Miron si Candachit, feciorii fetei miale, Cristinei, si<br />
ginere-mieu Dumitru Ciochink si fiia-mea Nastasiia, de le-am impkrtit a<br />
mea direptk ocink si movie ce am avut in satu in BkIkceani. Deqi] trei<br />
pkrti am dat lor; a patra parte am lksat mie de comkndare; si intr'aceastk<br />
tocmalk au fost Ion Albotk de Cktkmkresti si SimiUn de acolo si SimiUn<br />
de Solonet si Dumitrachi de Dragsin si Peatroviqi] de Uricean[i] si Dumitrasco<br />
de Ipktest[i] si Gligorcea de Comknesti si ICinasco Dobren, cum<br />
am scris. De aceastk mkrturisesc.<br />
Ihic 8 Bklkcean[i].<br />
A<br />
ri 7124, Iun. 15.<br />
Nu se p6te fixa legatura de inrudire in care states Candachia cu<br />
(1) Asupra manuscriptelor, v. lista de la sfirsit. Dupa titlul cronicei lui Popescu<br />
in corpul oficial nu s'ar puts hotari clad. el murise sail ba : i se dice chir<br />
Rafail monachul, care pre nume mirenesc fail chemat Radu Popescu biv Vel-Dvornic<br />
(Magazin, IV, p. 21). S'ar puts si aceea ca Domnul sa fi ordonat transcrierea<br />
corpului indata ce cronicarul oficial mantul al clecelea an din domnia sa a doua<br />
(cf. exemplul lui Grecenu, care oferl 'WW1 lui Brancovenu cei dintal cl.ece ani<br />
ai cronicel sale, precedandu-I de o introducere).<br />
(2) ,Candachiia,, Candace, e probabil si numele adeverat al nevestei lui Stefan-<br />
Voda (fost Tomsa), pe care testamentul latin al Domnului o numesce Cambacia<br />
(Hurmuzaki-Bogdan, I, p. 238-41).
389 <strong>CRONICELE</strong> MIINTENE 87<br />
Badea Balacenu Contes, care e o figura caracteristica intro boerii<br />
nostri din acest secol.<br />
Intre dinsul 9i fiul sea Constantin este un aer der familie, si Popescu<br />
nu se insela dand o caracteristica intregului nem. (1) Ca si cunoscutul<br />
Aga, Badea se deosebesce printr'un neastamper extraordinar, dintre<br />
acele neastamperuri organics can duc pe cine-va la glorie sail la crime,<br />
sail si la amindoue. (2)<br />
Ti intilnim Intaiil sub Constantin Basarab, cand avea sarcina de<br />
Capitan. Gheorghe Stefan prinsese pe cei doi Cantacuzini din Moldova<br />
si voia sd-1 taie. Constantin Postelnicul cerh de la cumnatul sea de pe<br />
tronul munten o interventiune pe langd Domnul vecin. Baldcenu fu<br />
insarcinat sd duca scrisorea de intercesiune gi, ajungend de la Bucuresci<br />
la Iasi intr'o di si intr'o nopte , el iii castigA, cu porecla de<br />
U?urelul, §i favarea influentei familii a Cantacuzinilor. (3)<br />
Totusi s'ar pare ca gdsim in curind pe Badea Intre dusmanii familiei.<br />
cAnonimul nu ne-o spune, dar aflam din Constantin CApitanul,cd<br />
Badea fu printre cei arestati sub Antonie-Vodd, cand se fact dreptate<br />
pentru omorul lui Constantin Postelnicul. (4)--BAlAcenu era O.<br />
platescd chiar cu capul vina pe care nu i-o cunescem bine de aim :<br />
$i fail scos , scrie cronicarul Balenilor, sd-i taie capul; apoi l'au<br />
iertat, den ce pricini el vor sci. Ceea ce e mai curios e faptul ca<br />
Badea Clucer Balacenu e iscalit, ca i Stroe Leurdenul de alt-fel,<br />
in cartea de nevinovdtie pe care, sub Radu Leon Inca, la 1666 (14<br />
Aprilie), fill Postelnicului o dobandird de la boerii Orli, in frunte cu<br />
Mitropolitul Stefan. (5) Dacd nu trebue sd uitam ca lui Badea i se<br />
cjicea si Uptrelul, avem o explicatiune mai plausibild.<br />
Anume, Radu Popescul, un dusman hotdrit al families, spune incidental<br />
in Memoriile sale ca ,Badea Vornicul Balacenu in 4ilele lui<br />
Antonie-Vocki ail ucis nisce negutdtori moscoviti, impreund cu carii<br />
era si cdlugdri, mersi pentru mild la Mosc; pre tote omorindu-i, cu o<br />
sotie a lui ce-1 chema Buta, averea le-o ail luat. De care prindend<br />
Domnul veste, ail cercat pre Buta gi Pats aflat, gi<br />
cu dreptd judecatd<br />
(1) V. mai sus, p. 369.<br />
(2) Asupra crimes de care era acusat Badea, v. mai. sus, p. 369 si rindurile ce urmeza<br />
in acest capitol.<br />
(3) Cf. Constantin Capitanul, p. 306; Neculce, Adaosuri, p. 188. Aceste locuri au<br />
fost apropiate unul de altul intaia de d-1 Hasdeil, in articolul Balacenu din Magnum<br />
Etymologicum, articol, in genere, incomplet.<br />
(4) Constantin Capitanul, p. 358.<br />
(5) Magazin, I, p. 401.
88 N. IORGA 890<br />
l'aii intepat in movila den marginea tirgului despre Dudesci, iar pre<br />
Balacenu Pad iertat. (1) Evident, ambh cronicari vorbesc de acelasi<br />
fapt, si explicatiunea Popescului e, psichologic, mai acceptabila.<br />
In 1672, pe vremea lua Grigorie Ghica, aflam iarasi pe Badea, ca<br />
Mare-Clucer (27 Julie). (2) In anul urmator, el intovarasi pe Domn in<br />
expeditiunea de la Hotin, dar si aid purtarea lui fu plind de contradiceri<br />
si de perfidii. Intaiu, el se intelese cu cei-lalti boeri munteni ca<br />
sA treed la Polom. Apoi, acest hot reu , dice Constantin Capitanul,<br />
denunta. Domnului pe tovarasii sel de tradare, earl scapara numai<br />
multamita noptii. In sfirsit, vedem pe Contos ucigend de dincolo<br />
de Nistru pe Turci, alaturea cu aceiasi complotisti pe cari-I vodise<br />
lui Ghica. (3)<br />
Pote ca Balacenu a stat un timp in, Polonia si se pare ca el nu<br />
figura printre boeril lui Duca-Voda (4), succesorul Ghical. Cand Serban<br />
Cantacuzino ajunse Domn, el fach pe Badea Caimacamul seu (6)<br />
si-I ridica, se pare, la rangul de Mare-Vornic, cu tote cele ce se petrebuse.<br />
In acesta calitate scrie Balacenu judetului 6i ora*nilor din<br />
Pitesei intr'o afacere de judecata, la 27 Aprilie 1679. (6)<br />
E inutil a reveni asupra carierel lui Constantin Balacenu. Ginere<br />
al lui Serban-Voda (7), el ocupa, deli nu i se dadh o boerie mai stra-<br />
TucitOre decat Agia, un loc de frunte intre boerii socrului seil. Bucurandu-se<br />
de increderea DOmnei, el se astepta la mOrtea lui Serban<br />
sa ajunga conducetorul real al afacerilor, in numele tinerului Principe<br />
Gheorghe, cumnatul sea. Dar Constantin Stolnicul, eel mai influent<br />
boer al timpului, impuse candidatura lui Brancovenu Logofetul, ssi<br />
acesta fu ales. Balacenu se gasia in ace] moment peste granita, ca<br />
ambasador la Viena, si el nu erecjii nici prudent, nici damn sa se intorca.<br />
Nadejduind de la Imperatul ceea ce nu-i d'aduse «tera oficiala,<br />
intrigantul boer, adeverata icOna a tatalui seu, provoca expeditiunea<br />
(1) Magazin, V, p. 103 4.<br />
(2) Ibid., p. 356.<br />
(3) Constantin Capitanul, p. 376-7.<br />
(4) V., d. ex., documentul din Magazin, V, p. 359.<br />
(5) Constantin Capitanul, II, p. 19.<br />
(6) Arch. ist., I, p. 60 1. Badea Balacenu nu trebue confundat cu Badea Vataf<br />
de Puscarie, §i cu Badea Comanenu, Mare-Comis), ambit' victime ale lui Radu<br />
Michnea (Anonim, p. 349, 351; Const. CApitanul, p. 321 2). 0 persona deosebita<br />
pare a fi si Badea Vel-Postelnie , de la 1660 (Magazin, V, p. 352).<br />
(7) Nu e sigur ca fetele lui Serban erau fetele Deanne' Maria; Serban mai fusese<br />
insurat odata, in boerie, cu fata lut Stroe Leurdenu ( Anonim, p. 363).
391 CRON I CELE MIINTENE 89<br />
Germanilor in Muntenia, aduse pe Heissler la Bucuresci si se retrase,<br />
impreuna cu acesta, in Ardel, unde isbutise a-ss stramuta sacra 9i<br />
candidatul el de domnie. In 1690, el iii facu datoria do soldat, luptand<br />
cu arma pentru isbanda causes Imperialilor, care era si causa<br />
sa. Fu omorit in lupta, si Brancovenu, care 1 ura de morte, trimese<br />
la Bucuresci capul ruder sale resvratite. Imperialh facuse din comitele'<br />
Balacenu un General-Maior de catane.<br />
Domnita Maria si fiul lui Constantin si al ei, loan, remasera un timp<br />
paste hotare, in grele imprejurari banesci, cam Maria trebui sa imprumute<br />
de la biserica romanesca din S cheiu pentru a tral. (1) Cand<br />
Oltenia fu anexata de Germani, Groful loan Balacenul trecii manta,<br />
in suits unchiulul seu Beizadea Gheorghe. El se insura aicl cu Ilinca,<br />
fata Postelnicului Brezoianu, si incept', se pare, negocierl cu Domnul<br />
munten de pe acea vreme, Grigore-Voda Ghica, pentru alienarea mosuitor<br />
muntene ale familiei. In .1734, el scrie soborului bisericei din<br />
cheiu pentru vechia datorie. (2) Rasboiul intre Imperial]. si Turci incepend<br />
din not', Ioan Balacenu fu prins de Turci i taiat de dinsh<br />
la mandstirea Cozia, in 1737. Veduva sa se refugie la Sibiiu, unde marl.<br />
Cele treT fete ale Grofului fura crescute ]a Viena : dupa 1739, una<br />
din ele, Smaranda, veni la Bucuresci, unde lug pe un Manu, fiul<br />
starosteT Manu. Cele-lalte douo remasera la Carte, undo li se servia<br />
o pensiune. Maria se intorse insa si ea inainte de 1787. Singura cea<br />
mai mica nu mai reveni. din strainatate. (3)<br />
De la acesta odrasla balacenesca sau de la Sora sa mai mare Maria<br />
primi Samuil Klein la 1770 (4) un manuscript de cronica a Torii-<br />
Romanesci, care, sub numele de Cronica Balacenescci, a incurcat<br />
multa vreme pe istoricii nostri literari, cat" au fost. Se credea pand<br />
acum ca exists un singur manuscript al cronicei : copia luatgi. do Vasilie<br />
Vlad in 1780 dupd transcriptiunea cu litere latine a lui Klein<br />
insusi. (5) Astacji avem la Academia Romand un al doilea manuscript<br />
(1) V. ultima paging a memoriului penultim. Obsery ca, Ruxanda vorbind (in<br />
no h) de
90 N. IORGA 392<br />
decat acel pastrat la Oradea-Mare : ms. 537. De altmintrelea, cercetatorii<br />
de Oa. acum nail cunoscut nici ms. do la Oradea-Mare decat<br />
dupa extractele numerOse pe can le da. {ncai §i dupa mentiunea<br />
lui Engel, in introducerea lui bibliografica. (,) De aceea, sail, mai bine<br />
§i de aceea, parerile de pans acum asupra cronicei sunt false.<br />
Atat manuscriptul din Oradea, cat §i manuscriptul Academiei Romane<br />
incep cu anul 1629, eel dintaiil al domniei Jul Alexandru Ilia.<br />
S'a observat §i de d-1 Sbiera ca acest inceput cuprinde in primele<br />
sale rinduri o trimetere in urma (precum s'au scris mai in sus.,<br />
care arata ca avem a face cu copil acefale. Manuscriptul complet (cum<br />
e n1 436 al Bibliotecei Academiei Romano, al treilea ms. al cronicel)<br />
trebuia sa incepa unde incepe §i Constantin Capitanul, pe care, cu<br />
forte mid deosebiri de forma, it reproduce cronica Balacenilor in intregim<br />
e.<br />
Am spur mai sus ca. Memoriile lui Radu Popescu eraii o continuare<br />
a lui Constantin Capitanul. Balacenii nu dispuneail, ca alte particle,<br />
mai numerose, mai puternice, mai bogate, de omens de casa carturari<br />
sail de partisani invetati. Pentru a aye §i el cronica lor, el fusese<br />
silil s. alega pand la 1688 cronica lui Constantin Filipescu, care nu<br />
le convenia in total, ca una ce lovia sistematic in Cantacuzini, rudele<br />
Balacenilor, in erban-Voda, care ridicase mai mult acesta familie §i<br />
ii daduse scopurile §i orientatiunea el politica.<br />
De la 1688 inainte, lucrul nu era mai u§or: eel ce, din ura pentru<br />
Brancovenu §i mentorul lui, Constantin Stolnicul, adoptase violentul<br />
pamflet al Capitanului, nu puteail sa-1 continue prin apoteosa brancovenesca<br />
a Grecenului. Pe de alts parte, Popescu din Memorii, credincios<br />
Domnului seu, aperator al intereselor acestuia, vrajma§ al<br />
chematorilor de Nemti, nu era nice el cu totul acceptabil. cronica oficialci,<br />
a Jul Radu Hrizea, cronica mavrocordatesca, aceea era buns<br />
pentru Balaceni de la un capet pand la altul; cetind-o, aceti invin§i<br />
de odiniora se puteati mangaia urmarind fericirea criminals §i drepta<br />
prabu§ire a invingetorilor. Dar pana la inceputul acestei cronice oficiale,<br />
pand la anul 1699, timp de un-spre-dece ani, era greil de alcatuit<br />
o povestire in sons balacenesc.<br />
Era intaiu o lacuna de umplut, lacuna de la mOrtea Domnitei lui<br />
*erban, maritata cu Balenu,aici se opresce Constantin Capitanul,<br />
nua. Si s'au scris aceasta historie mai intei de tote de Samoil Klain in Vienna, anul<br />
1770, iara acum in aceasta forma de pre ace de intei, se an scris de Vasilie Vlad,<br />
in anul 1780, i[n] Vienna (ultimele rinduri ale manuscriptulul din Oradea).<br />
(1) El reproduce notita finala i dd<br />
titlurile latine adaose de Klein.
393 CRONICELR MUNTENE 91<br />
pans la alegerea Brancovenului. Legatura independents din menus<br />
cripte ca al lui Antim nu convenia: ea era prea favorabila lui. Brancovenu<br />
§i Stolnicului; ea ascundea prea mult vrajma§ia de familie din<br />
ultimele chile ale domniei lui Serban-Voda, §i Balacenii doriau ca acesta<br />
dumanie sa fie cunoscuta, pentru a pune intr'o lumina rea pe banuith<br />
uciga§i ai Domnulut 0 legatura fu alcatuita, legatura inedita pan/.<br />
acum §i pe care o darn mai jos dupd singura copie ce avem la indemand<br />
in acest moment, copia cam modernisata a lui. Klein, aratand<br />
insa deosebirile intre acesta copie §i unul din manuscriptele cirilice<br />
cari o contin : (1)<br />
Dupe ce au trecut quatva temp de la mortea filiei sale, Sierban-Voda au<br />
esit la preumblare la venat, pre la Fantana Rece si, trimitiend pe pecharnici<br />
[cu ogarki §i cu copoi; C] prin tufele de prin prejur (2) [si el §kdea dk<br />
(1) Obsery ea ms. din Oradea mai adaoge la Constantin Capitanul cate-va notite<br />
relative la asediul Vienel, notice la cari $i Klein adaoge, din partea sa. Le reproducem<br />
aid :<br />
Afara de aceasta Sierban-Voda pre ascuns se intielegeva cu Ne ntii prin carti, i<br />
odata au avut pe un Jesuvit pater multa vreme ascuns in cortul seu si, quand mai<br />
vre Nemtii se dea cetatea, trimise pe Jesuvit de le spuse barbate ce e se apere<br />
anque in patru ceasuri, que Turcii gate pravul si vor inceta de batalie pene lei se<br />
va aduce pray; si au radeicat Sierb n si o cruce de lemn de steger intru pomeni<br />
rea sa si a tuturor Romanilor, quarii malt se munceva si se ro ava lui Dieu qua se<br />
nu is Turcii cetatea de la crestin; si au scris si la pra positus capatuli, Ioannes<br />
Baptista Mayer, vicarius generalis, pentru rendul acestii cruci; in quare cruce letinesci<br />
au scris Sfetelna Crucii. Scrisoarea asia este : a Crucis exaltatio est conservatio<br />
mundi, crux decor ecclesiae, crux custodia regum, crux confirmatio fidelium crux<br />
gloria angelorum et vulnus demonum. Nos Dei gratia Servanus Cantacuzenus, Valachiae<br />
Transalpinae princeps eiusdemque perpetuus haeres ac dominus, etc. etc ( ic<br />
ereximus crucem hanc in loco quavis die devotione populi et sacro populi (et saw o)<br />
honorato. in perpetuam sui suorumque memoriam tempore obsidionis machometanae<br />
a vizirio Cara Mustafa Pasia -Viennensis Inferioris Au triae, mense septembris, die<br />
prima, anno 1683. Viator, memento mori. Adique: Inaltiarea Cruci e to padir a lu<br />
mii; crucea este frumsetia besericii, crucea stepenirea Imperatilor crucea marirea<br />
agerilor (sic) si dracilor rane. Noi Serban Cantacuzin, cu darul lui Dieu princi Tiarii<br />
Romanesci si acelasi de porrorea moscenitor si domn s a , am radicat acia to cruce<br />
in loc, quare in toata dia cu evlavia poporului si cu letugii este cinstit, in eterna<br />
a sa si a for sei pomenire, pre tempul ci Vienna cetatea Au trii c lii mai din Jo<br />
el a inconjurata cu hoste machometaniceasca de Viziriul Cara-Mustafa Pa ia, in luna<br />
lui Septemvrie in dia d'intei, faxnr, CI3 3C LXXXI I. Calatoriule aduti aminte de morte<br />
Aceasta cruce si astadi se afla in palata archiepiscopului d'in Vienna, i e Tonga<br />
de 13 picioare matimathicesci. In acestea tempuri, ecca o ci si craiul L ilor .<br />
(2) Crkngurile den prejur; In ms. din Cluj (C), care pentru acesta parte e cronica<br />
nostra (v. capitolul Cronica din Cluj).
92 N. JORGA 394<br />
priviia ds la corturi: CJ, au prens vr-o (1) quativa epuri si, aducandu-i la<br />
cortul (2) lui, au impartit quatva la boeri (a) [vi; Cy, quati va i-au dat la<br />
cochnea domneasca ; intru quarii 14) s'au nemerit o epuroae cu puli in<br />
pantece, pre (5) 'carea spentecandu-o, au aflat que era gata se fetes un puliu<br />
cu 2 capete si cu patru picioare : d'innainte (6) un cap (7) trageva in o<br />
parte [vi; CJ, altul in alte parte, si trupurile la mediloc era inbinate, de nu<br />
se conosceva inbinatura ; quare, aducandul la Domnul, fiend §i patriarchul<br />
Deioniscie si Ienaque Logofetul Cariofil, se mirava si, telcuind unii intr'un<br />
quip, altii in alt quip, iara Cacavela dascalu au dis que d'in neamul lui<br />
Sierban-Voda vor sa se radeice 2 capete se stee in potriva unul altuia, si<br />
unul va trage in o parte, altul in alta; si va fi mare stricaciune pamentului<br />
acestuia, de vreme ce acest semn minunat s'au aflat in tara aceasta; si asia<br />
s'au intemplat, que dupe mortea lui Sierban s'au radeicat acestea doa capete:<br />
Constantin-Voda despre Turci 1i<br />
Bele[ce]anul, generele lui Sierban,<br />
despre Nemti si [imponcipti fiindk unul altuia; CJ multe rele au<br />
facut tiarii, pre quum la Domniea lui Constantin Brancoveanul se va<br />
spune. (*)<br />
Dupe aceasta trecand quateva vreme, au venit veste de la Banul Viteila<br />
de la Craiova cum que Veterane generariul vine pre la Cerniti cu hosti<br />
nemtiesci, que se ernedie in Tiara-Romaniasca. Deci Sierban-Voda in data<br />
au trimis pe Constantin Brancoveanul Logofetul si pre alti boeri cu daruri<br />
si cu rogacione, se faca bene se treaque in Ardeal. Quare, luand darurile<br />
si primind rogacionia, au trecut in Ardeal.<br />
Dupe aceasta, vedind Sierban que Nemtilor li umble bine, que bat pe<br />
Turci si le iau cetati §i tiari, au socotit cu ai lui frati se trimitie la Vienna<br />
la Caesariul sol cu carti despre toata tiara se se inchine Caesariului si se<br />
tiara hosti in ajutor asupra Turcului, qua se se disleipias[ca] langa Caesariul,<br />
si, qua se nu priciapa aceasta Turcii, au dis que trimite sol cu carti,<br />
que se inpace pe Imperati intra seine, se nu mai faca ateta versare de sange.<br />
Si cu acestea adormeva pe Turd; fiend superati de atetia batalii nenorocite,<br />
si cugetand que li voliasce benele, i-au dat volie se trimitie sol, si au<br />
trimis patru boeri : pre Iordaque Spetariul, fratele seu, pre Scerban, pre<br />
(1) Vre-o e suprimat in C<br />
(2) tn loc, C are: inainte.<br />
(3) Boiarilor chtiva, in a<br />
(4) C suprima.: intru quarii.<br />
(5) C suprima: pre.<br />
(6) C suprima : d'innainte.<br />
(7) Unul, in C. Reproducem de aim inainte numal deosebirile esentiale dintre mss.<br />
(8) Ms. C mantue ast-fel: =fine va vrea sk citeasck, va vedea Qi faptele ci s'au<br />
fcut si prorociia Cacavelii c s'au izvoditk. intorckndu-se Domnul in Bucuresti de<br />
la Fntna-Reace §i treckndk cktre vreame, lath veaste vine de la Banul Vintilk [CorbOnu]....
395 <strong>CRONICELE</strong> MONTENR 93<br />
Constantin Balaceanul, genirile seu, si pre Sierban (si pre Sierban) Capitanul,<br />
nepotul seu. Iara acestia, ducandu-se quatra Vienna, Sierban-Voda se<br />
bolnavi si muri in Octonavrie in 30, si s'au ingropat la Cotroceni, domnind<br />
diece ani. Dic unii que Constantin Stolnicul, fratele seu, 1-au otravit, prequum<br />
si el mai pre urma an marturisit aceasta, prequum mai inainte om<br />
spune.<br />
[Additio haec Samuelis Klein:] Si lucruri bone anque multe an facut acest<br />
Sierban Voda, que la Vienna se novoieva se inpedece pe Turci sau se intardie<br />
pene va veni ajutor Nemtilor, que se nu is cetatea, que doara o ar<br />
fi luat inainte de venirea Lesilor. Facut au si thipografie romaneasca, gre<br />
ciasca si arabeasca in Bucuresci, pre quarea Constantin-Voda Brancoveanul<br />
o au inzestrat cu multe averi; intru quarea se thiparesc carti pentru<br />
crestinii celi de sub imperatia turceasca, unde nu le este slobod a avea<br />
thipografie, si cartile se se dee de pomeana. Intors-au pre romanie prin<br />
dascalei invatiati toata Bibleia, de pre eleinie, que mai inainte nu era pre<br />
romanie intoarse, si alte lucruri bune, si manasteiria Cotrocenii au facut....<br />
Legatura ast-fel deplin stability intro sfirsitul lui Constantin Capi<br />
tanul si inceputul cronicelor brancovenesci ale lui Grecenu si Popescu,<br />
compilatorul, intrand in domnia lui Constantin-Vodd, se &da la<br />
o interesanta operatiune de prescurtare si une-ori amestecai e a scirilor<br />
din cei doi scriitori pe cari ii avea inainte. Povestirea Cronicei<br />
Balacenesci pentru alegerea, intronarea si confirmarea Brancovenului,<br />
povestire publicatd in Sincai (t. III, p. 233) in extenso, e imprumutata<br />
ast-fel 'Ate din ambele cronice anteriore, si omul Balacenilor<br />
nu WO.' sa adaogd la sfirsit : (Iarna tota cu bucurie o au petrecut,<br />
dobandind in rani eeea ce de multi ani mai inainte o vinet,<br />
ara-<br />
tand tuturor dragoste, bland* i mil[o]stivire, si in boerie si in domnie<br />
. in aceeasi vreme, el presintd alegerea ca opera lui Constantin<br />
Stolnicul. (1)<br />
Trecend acum la campania Germanilor in Muntenia la 1690, intik<br />
nim mai mult o prescurtare a lui Popescu, deli unele amanunte<br />
numele lui Preda Proorocenul, titlul de Calga dat sefultu tatar par<br />
a fi luate din Grecenu. Sunt insa si sciri nouo, sciri balacenesci, can<br />
dab. o colore proprie compilaiunil. Ast-fel, se afirma aici cu mindrie<br />
partea luata de Mace-nu la invadarea teritoriului terii de ostile imperials<br />
si se face o mustrare lui Brancovenu din nehotarirea lui in<br />
acestd privintd. Aga Constantin Baldcenul, fiind langd. Hai ler, pu<br />
(1) Constantin Stolnicul Cantacuzenul 21<br />
cu o mink de boeari s'au strut totI<br />
la Mitropolie (Sincai, p. 233). Unde nu se observa alt-fel, citatiun. e din cronica<br />
sunt luate dupd Sincai, unele indreptandu-se dupa ms.
94 N. IORGA 396<br />
rurea it indemna sa se pogore cu o§tile [din Bra§ov] sa ied Ora; iard.<br />
Constantin-Vodd nu void, ci tot se imponci§a. Compilatorul singur<br />
ne spune- ca Nemtii, cerend ernatec, au pretins de la Domn czahserea<br />
ca de 700 de pungi §i destainuesce, ceea ce nu fac Grecenu §i Popescu,<br />
ca Domnul fu silit a scOte, el eel dintaiii, un bir pe dobitoce,<br />
ce Pats numit vacirit, sa dea de tot dobitocul un ort . Vorbind de<br />
ispravnicil de Scaun in Bucuresci, pe vremea ocupatiunii lui Heissler,<br />
el adaoge, pe langa numele, cunoscut de aiurea, al lui Cristea Vistierul<br />
Popescu, pe al lui Luca Vistierul ,Si pomenesce Heissler nu multdmia<br />
pe Baldcenude excesele comise de soldatil strain: (pre egumeni<br />
§i pre unil boiari ii legase de gaturi cu funii, pentru faind, pen-<br />
tru came si<br />
pentru altele,. Familiile Domnului §i boerilor fura tri-<br />
mise, precisOza compilatorul, la mandstirea Bradulul. Ajungend la intrevederea<br />
de la Draganesci, el spune : ce au vorbit nu putem sci .<br />
In fine, ultim atac impotriva Brancovenului, compilatorul nu uitd. sa<br />
ne spue ca, Intors la Bucuresci, Vodd fu asediat de pldngerile celor<br />
nenorociti de Mari. Dora [el] tote le rabda, pentru ca el i -au fost<br />
adus, ca sa-§I capete iard.§1 domnia Si binele.<br />
La Cronica Baldcenesca trebue sa ne adresam iar4i pentru a afla<br />
epilogul de arestari ,Si condemndri la mOrte, care urma invasiunp.a.<br />
Aid ni se povestesce cu luare aminte cum Cristea Scordac (1), Vel-<br />
Postelnicul lui Serban-Vodd, a platit cu capul corta ce avuse Ore-cand<br />
cu Constantin Logorotul Brancovenu, mai pentru nimica ; ni se vorbesce<br />
de uciderea lui Stefan Cioranul, acusat (ea s'ar fi inteles asupra<br />
lui cu Aga Constantin BdlacOnul , de arestarile cdpitanului Oprea<br />
§i boerului Vlaicu.<br />
Expeditiunea turcesca pentru Tokoly (1690) e expusd in cea mai<br />
mare parte dupa Memoriile lui Popescu, dar unele amanunte, ca trimeterea<br />
la Bucuresci a capului Agal Mb:corm, par a fi luate din Grecenu<br />
(tot a§a, intentiunea lui Tokoly de a schimbh pe Heissler prisonier<br />
cu sotia sa inchisd la Germam). Omul de partid se recunOsce<br />
totu§i in cuvintele injuriose pe cari le intrebuintOzd vorbind de retragerea<br />
noului Rego ungur inaintea Principelm de Baden : neputendu-I<br />
sta Techeli in cOntra, au inceput a fugi cu caftanul in vine .<br />
Inedita e §i judecata finald asupra eampaniei, judecata care lovesce<br />
iara§i in persona Domnului vrajma§:<br />
(1) indreptat dupd ms Sincai (p. 238) are: Scordei Constantin Capitanul pomenesce<br />
de Postelnicul Cristea Scordec in calitate de capuchehae la Constantinopole,<br />
sub Serban (II, p. 32). Era un pauper mercator grmcus (Magazin, V, p. 47).
397 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 95<br />
Ci multa paguba au adus tiarii cu acestea trebi ale Nemtilor, a quarora<br />
Constantin -Voda au fost indemnator de au intrat si au batut pe<br />
Nemti (sic) (A), si, quand s'au pogorit in tiara, nu s-au alcatuit cu ele, ci<br />
tot de Turci s'au lipit, cerand ajutor gi facand isbanda asupra inimicilor<br />
Portii; cu quarea mare credentie sie-au capetat la Imperatul turcesc si<br />
la celi mai mari a Portii, si acestea i-au indelungat Domnia ; si, vedind<br />
que-1 au toti in credentie, cresceva, se mareva, se latieva si se bucurava in<br />
darurile ce ei aduceva norocul. Iara, dupe ce au trecut si s'au asediat<br />
acestea fortuni ce fusese in tiara, Dieu iara au dat batalie tiarii, trimi-<br />
tiand lacuste Iara, aducandu-se nisce mosci de la Sfetagora si, facan-<br />
du-se osfestanie in tota tiara, s'au indurat Dieu si le-au radecat, de nu<br />
s'au mai vediut<br />
S'ar pute ca acest ultim amanunt al lacustelor sd fie luat din Grecenu.<br />
(2)<br />
Cronicarul BAlacenilor trece, in 1692, la nunta Domnitei Stanca cu<br />
Beizadea Radul, fiul lui Iliac. Povestirea e absolut deosebita de cea<br />
din Popescu, ca si de cea din Grecenu. Cronicarul pare a mai satisface<br />
o re'sbunare, card, dupa ce vorbesce de inibogatirea saracului<br />
ginere de socrul atat de bogat, adaoge ca tinerul Principe s'a corupt<br />
in curind, facendu-se betiv gi cfOrte reu, $i crud, si tiran, atata<br />
cat insusi cu manele sale pe multi OmenI i-au omorit ; pentru carea<br />
Dumnecjeii scurtat vieta, gi Wag mantuit multi de nevoi .<br />
Dusmania lui Cantemir cu Brancovenu se presinta in compilatiu<br />
nea nostra ca o prescurtare a singurel povestiri a Popescului. Dar<br />
compilatorul dd data pgecisd a mortil Domnulul Moldovei (insa gresit<br />
: 23 Martie 1673, in loc de 17 st. v.). (3)<br />
Cronica trece apoi la schimbarea lui Constantin Duca, pus de socrul<br />
seu Brancovenit in locul lasat liber de acesta mOrte. Autorul ei<br />
afld prilej sa ne vorbesca de purtarea trufasa a Domnei lui Duca,<br />
Maria, care, dand in foc un pretentios i ofuscant islic de jupane a ,<br />
provoca nemultumirile boerilor moldoveni gi,<br />
prin urmare, cdderea<br />
sotuluI el (1696).<br />
De aid', compilatorul se interne la anul 1695, pentru a no povestl<br />
pana la 1699 istoria campaniilor rdsboiultu turco-german. Ac6sta parte,<br />
impreuna cu mentiunea evenimentelor interne contemporane, e o pre<br />
(1) Cetesce : Turci.<br />
(2) P. 196 7.<br />
(3) Cf. N. Costiu, p. 39 ; Neculce, p. 246; Vita Constantin Cantemyrii, la sfirsit<br />
In ms. de la Oradea-Mare, data lipsesce : Dupe acestea nu au trecut mult temp<br />
si au murit Canthimir . Cf. si incai, III, p. 258.
96 N. IORGA 898<br />
scurtare a lui Grecenu, amestecat fOrte rar cu Popescu din MemoriT.<br />
E de observat i faptul ca Grecenu e urmat numai papa Ta anul<br />
1699, unde cronica lui e intrerupta in corpul mavrocordatesc.<br />
Reproducem tota acesta despartire, inedita papa acum, atragend<br />
atentiunea in note asupra locurilor, unde asem6narea e ai<br />
o asem6nare<br />
de forma :<br />
Mai inainte de madileia lui Constantein Duca, Constantein Brancoveanul-<br />
Voda s'au dus la Cerneti si Chanul Semigerei au trecut pe in tiara, mergand<br />
la hoste asupra Nemtilor, inpreuna cu Calga Sulta ; si, mergand eli pe la<br />
Giu, le-au venit veste que Muscani merg asupra Cremului si '1 bate ; si<br />
Calga de la Giu s'au intors inderept cu hostea sa, iara Chanul s'au dus<br />
unde i-au fost porunca.<br />
In aceia vare, Sultan Mustafa, mergand asupra Nemtilor, cu Semigerei<br />
Chanul, afland la Logiu pre Vethirani generariul, cu putintcle hosti, osebite<br />
de hostile cele mari ale Nemtilor, dand batalie tare, abia, si cu mare perire<br />
a Turcilor, au biruit Turcii pe Vetirani, quare au si perit in ace batalie.<br />
Imperatul turcesc, vedind ace farema de biruintie cu perirea multora ai<br />
sei si audind que vin hostile cele mari a Nemtilor, nu le-au asceptat ; ci,<br />
venind pre la Cerneti, i-au esit Domnul in ainte de l'au petrecut pane la<br />
Nicopol; acolo, imbracandu-1 Imperatul cu caftan, s'au intors cu bucurie la<br />
Bucuresci in Scaonul seu.<br />
In al doilea ann [1696], iara au mers Sultan Mustafa asupra Nemtilor, si<br />
au mers si Tatari cu Sultan Pasia (sic) Gerei si cu Ialagas, si trecand Imperatul<br />
Dunerea, s'au intelnit cu Nemtii in un camp ; inse, norocul slugindu-i,<br />
au facut din care meteris (4), adeque propugnaculum, si au scapat el<br />
rusinat. Que asia de tare au dat Nemtii (27 batalie, quat un generariu au<br />
intrat in tabera turciasca si mare perire an facut Turcilor, quat s'au fost<br />
speriat si Imperatul que va peri, inse, pequm am dis, au scapat si de<br />
aci s'au dus la Tialegrad.<br />
In acest an. [1696], Muscanii, mergand la Azof, citatea, si Turcii cu Tatarii<br />
ce era acolo neputand se le stei in potriva, au luat cetatea. (4)<br />
In al treilea ann [1697], iara au mars Sultan Mustafa, Imperatul turcesc<br />
la hoste asupra Nemtilor, si, trecand pre la Belgradul turcesc Dunerea, s'au<br />
dus la Thisa, la locul ce se zice Senta, si au facut pod se treaca Turcii. Deci,<br />
trecand Viziriul cu tote hostile, numai Imperatul remanend d'incoace (5),<br />
ecca si Eugenie Princiul cu hostile nemtiesci an inconjurat tote hostile tur-<br />
(1) Meterez de care (Grecenu, p. 327).<br />
(2) De tare au dat Nemtii e repetat de (loud oil.<br />
(3) Cf. Popescu, p. 152.<br />
(4) N'au putut nici Turcii ce s'au aflat acolo, nici Tatarii sa-1 stea impotriva,<br />
ei cu sabia l'au luat (Grecenu, p. 328).<br />
(5) Cf. Grecenu, p. 338: Numai Vizirul cu pedestrimea all remas.,
899 <strong>CRONICELE</strong> MUNTRNE 97<br />
cesci. Si, vedind Imperatul que Nemtii au venit, si temendo-se que Turcii<br />
lui n'or da batalie, ci de frica or fugii, an poruncit de le-au stricat podul,<br />
qua se nu poate fugii, ce se stee se se bate. (1) Iara Nemtii, cu tunuri si<br />
cu pusci dand vitejesce batalie, i-au omorit pe toti. Imperatul, vedind mi<br />
nune qua aceasta, au fugit la Belgradul turcesc, si au pus alt Vizir, alt<br />
Iniceriu si alti basi, in loc celor morti (si) multi.<br />
Constantin-Voda, avand poronca se fie la Cerneti, se padiatca plaiurile,<br />
priveva la acestea si rideva, uncle dupa ris vine si plans ; (2) que ei veni<br />
veste de la Tialegrad que au murit filia sua Maria. Dupe aceia s'au intors<br />
de la Cerniti la Bucuresci. Si Imperatul cu Viziriul s'au dus la Odr[i]u, de<br />
au trimis Viziriul lui Voda caftan, pentru que e Vizir nouu.<br />
Deci, dupe quatva temp, avand Constantin-Voda fata de versta, anome<br />
Ilena, o au logodit cu Scarlat, filiul premaritului Alixandru, Marele-Dragoman<br />
al Imperatii turcesci, si, venind Scarlat in tiara, au facut Voda forte<br />
furmosa nunta.<br />
Quand au fost cursul anilor scs, 7206, ,arni, 1698, iara au facut Turcii<br />
gatare do hoste asupra Nemtilor, Mid Vizir Usiim Basia, si au mers la<br />
Belgradul turcesc, si prin Tiara-Romaneasca au trecut Seleim Gerei Chanul<br />
cu trii feciori a lui, cu Totari, de s'au dus la Belgrad. (3) Ci in acest ann<br />
nici o batalie n'au facut, umbland intra dinsii vorbe de pace. (4)<br />
Iara in celalalt ann au gatat Imperatul pe Efedeii si pe pre-meritul Alexandru,<br />
Marele-Dragoman, de i-au trimis que se faca pace cu Nemtii. Si, adu<br />
nando-se, si despre partea Nemtilor si despre a Turcilor, la Carlovici, au<br />
facut pace in 25 de anni...<br />
Constantein-Voda nu se bucurava de pace, pentru que, quand aveva Turcii<br />
batalie, nu cogitava de madileie, ci tot cugetul li era de hoste. Deci au<br />
facut pace qua se-si afle un rind bun la Imperatie. krir<br />
(Crescerea tribu<br />
tului). Ig)<br />
In acest temp au murit si Stanca, mama lui Constantein-Voda, si o au in<br />
gropat la manasthirea de la Brancoveni. Scarlat Pecharnicul, generele lui<br />
Voda, anque au murit la Tergovesci.....<br />
Urmeza, dupa" o lacuna ce merge pang la 1703, cronica oficiald a lui<br />
Popescu, cu forte mid §i rarl deosebiri de forma. 0-) Reproducerea<br />
(1) i-at't pus tunurile asupra podului, de-1 bates; una ca sa strice podul a nu<br />
mai treed Ienicerii sa fuga (Popescu, p. 168).<br />
(2) Cf. Grecenu, p. 340-1: (land slava lui Dumnezeu si bucurandu se [penti u<br />
gatirea manastirei Horezul],.<br />
(3) Cf. Grecenu, p. 344.<br />
(4) inteacest an... lovire intre dinssii n'au avut (Grecenu, p. 348).<br />
(6) Adaos Balacenesc.<br />
(6) Cf. incai, III, p. 292.<br />
(7) Cuvinte sunt lasate sail adaose, mersul fraset schimbat. Intr'un loe (Pope cu,<br />
p 27), se lasa la o parte calificativul de cfeciorh dracului. dat Cantacuenilor.<br />
Analele A. R.Tom. XXI. Memoriile Sect. Ietorice.
98 N. IORGA 400<br />
adequata *i integrals se intinde pans la caderea Brancovenului, in<br />
descrierea careia compilatorul balacenesc amesteca o sums de lucrurl<br />
noue. In locul povestirii de pe p. 27 8 din editiunea Magazinului,<br />
avem in ms. urmatorul text desvoltat, pe care Sincai (p. 371-2) it<br />
cuprinde numai in parte :<br />
Si a doa di, Joui, venind si Ibrochorul in Bucuresci cu ,L,-1, 12.000, de<br />
hosti, de grab au facut Domn pe Stefan Cantacuzen, iara Vineri demaneatia<br />
au venit boerii la Constantein-Voda Brancoveanul si-si luara ertacione si<br />
dia bona. Deci el au inceput a imputare Cantacuzinilor nemultiemirea si<br />
viclenia si pentru ce nu le-au fost mila de sangele seu si el deduse versare<br />
Turcilor; dicand si aceasta lui Stefan-Voda: De ti-au fost de Domnie, pentru<br />
ce nu mi-au spus mie ? Si eu ti-o asi fi dat cu pace; numai vietii mele<br />
se fii partenit; sau, de ti-am facut vre-o strembatate, se-m fi spus, si de nu<br />
ti'asi fi facut dreptate, apoi se me fii peret. Pentru ce nu ti'ai adus amente<br />
qvat bene v'am facut eu voa Cantacuzenilor ? Boerii mari v'am dat si v'am<br />
cinsthit qua pe neste frati; iara voi, quarii ati mancat panea mea, ati marit<br />
viclesiug asupra mea. Si, intorquando-se quatra toti boerii, au dis : Fiti<br />
sanetosi toti boerii tiarii, slugitori si toti hominii, fii sanetoase tiara, que<br />
mai mult eu pe voi nu ye voiu vedea, que iata am cadiut in manile uretilor<br />
de Dieu Agareni! Ertati toti, ertati, qua Dieu se ye erte! Si de mine<br />
anque fiti ertati! Aduceti-ve aminte in rogacionile vostre que sangele §i<br />
niamul vostru si stepanul vostru eu am fost! Qua acestea si mai multe<br />
dicand, nu-si puteva oprire lacremile...<br />
In cele ce urmez6, Cronica Balacenesd. se tine de povestirea oficiala<br />
a lul Radu Popescu, modificand pe alocurea forma i prescurtand. E<br />
de observat ca avem Tulsa §i adaosuri interesante. Ast-fel, compilatorul<br />
adaoge la vinovatia lul Constantin Stolnicul in caderea lul Brancovenu,<br />
una mai veche i mai mare: cand §i pe fratele WI Serban-<br />
Voda, carele li scOsese vieta de la Grigorie Ghica-Voda, Inca Vail<br />
omorit .<br />
Cand ajunge la masacrul familiei Domnului mazil §i al betranului<br />
Constantin-Voda insu§i, compilatorul balacenesc devine mai desvoltat<br />
decat Popescu, care tines sa nu faca prea interesanta figura martirului<br />
Domn, chiar cu riscul de a inegri mai putin pe prigonitorii lul.<br />
El pomenesce de oferta vietel in schimbul turciril, racuta de ofiterii<br />
Sultanulm Beizadelelor §i da cuvintul, autentic in liniile lui generale,<br />
cred, pe care rivna pentru lege it insufla Domnului: (1)<br />
(1) in parte numai, la ineai, III, p. 374.
401 CRONECELE MONTENE 99<br />
Fi hi mei. filii mei! Iata tote avutiile si orice alta am perdut. Se nu ne<br />
perdem ancai sufletele! Stati tare, barbatesce, dragii mei, Si nu begati sama<br />
de morte; priviti la Christos Mantuitorul nostru, quate au rebdat pentru<br />
not si cu ce morte de ocara au murit! Credeti tare in acesta si nu ye miscati,<br />
nici ve clathiti din credentia pravoslavnica pentru viatie si pentru<br />
lume aceasta! Aduceti-ve amente de S. Pavel, ce dice: que nici sabie, nici<br />
inbuldiala, nici morte, nici alta on ce uu-1 va despartii de Christos, que nu<br />
sent vrednice muncile si nevoile ceste de aici spre merirea ceia ce o va da<br />
Christos. Acum dara, o dulcii mei filii, cu sangele nostru se spalem peccatele<br />
nostre! Si, acestea dicand, poruncii Imperatul de le talie capetele....<br />
SOrta corpurilor celor executati e iarasi un amanunt noti in Cronica<br />
Balacenilor.<br />
Domnia lui Stefan Cantacuzino e si ea luata din naratiunea mavrocordatOsca.<br />
Se suprima insa mentiunile relative la persOna lui Popescu<br />
si se lash' la o parte si cuvintele in earl omul lui Nicolae-Voda spunea<br />
ca mortea singura a scapat pe Serban-Voda de pedepsa. Sfirsitul<br />
acestei domnii e fOrte prescurtat.<br />
Pentru timpul lui Nicolae Mavrocordat, deli ordonanta e de muite<br />
on alta, cronica e a lui Popescu, intr'o forma prescurtata. Avem totusi<br />
cate-va supresiuni si adaosuri caracteristice. Cronicarul, care ellminase<br />
cu ingrijire, in primii trei ani al lui Brancovenu, on -ce calificativ<br />
defavorabil dat lui Constantin Balacenu, «inimicul lui Voda , taie<br />
hotarit din veninosa prosa a Curte'nului lui Nicolae-Voda aprecierile<br />
injuriose la adresa partidei germane, careia-i apartineail Gheorghe<br />
Cantacuzino si Ioan Balacenu. Nuinele boerilor ce chema pe «Nemt12.,<br />
anecdota insultatOre pentru Gheorghe a Baniei nu se mai afla slot.<br />
Unele laude ale familiei Si personei Doinnului sunt redu§e, si se scot<br />
si bite episodele ce privesc mai mult persona lui Popescu.<br />
Ast-fel, cetim in cronica acesta austrofild ca boeril Cornea si Bengescu,<br />
cari chema «catanele., eraii «cu buna inima quatra Casa Austriii<br />
si se bucurava de biruintia Imperatului crestinesc si doreva qua se<br />
supue Dieu de tot sub piciore pe inimicul numelui crestinesc , pe cand<br />
in Popescu statea: «diavolul ce nu va binele crestinilor gi odihna for<br />
au intrat in inima Barbului Serdariii. Cornea si intr'a Bengescului si<br />
i-ail indemnat de s'au viclenit de care Domn si de catre tera si s'att<br />
unit cu catanile ce era in Ardeb. Cand vine la prinderea lui Mavrocordat,<br />
compilatorul inlatura tote calificativele daruite de Popescu<br />
boerilor Obedenu, Golescu, Balenu, earl pregatise lovitura; el nu admite<br />
in naratiunea sa nici mentiunea binefacerilor domnesci catre<br />
«vicleni> : nici un cuvint despre refacerea cu banil lui Nicolae-Voda a
i00 N. I011GA 402<br />
caselor arse ale Golescului, $i firesce ca nu mai gasim aid drastica<br />
judecata a Curtenului: Dracului fum de tamae cat de mult, el<br />
remane, in firea lui, tot drat; asa i Golescu . Plangerile pentru neaucjitul<br />
fapt al prinderil unui Domn hainit de boerii sei, blestemul terii<br />
impotriva pricinuitorilor de jafuri sunt trecute cu vederea. Solia inu-<br />
WA a partidei crestine catre Generalul Stainville nu e povestita in<br />
Cronica Balacenesca cu bucuria resbunatOre din Popescu.<br />
La Ioan-Voda, compilatorul pomenesce, pe langa intarcerea ginere-<br />
lui, lui Brancovenu (Nicolae Ruset) (I), §i pe a Domnei veduve, ceea<br />
ce lipsesce la Popescu. (g) Cand ajunge la cererea ca Domn a lui<br />
Beizadea Gheorghe din partea prietenilor sei politici, el indulcesce<br />
respunsul imperial asa cum 11 dedea cronica mavrocordatesca: sa<br />
aiba nadejde, ca cu vrenze pi aceia va fib. La incheiarea OAT, cornpilatorul<br />
cruta on -ce imputari austrofililor, pe earl. Popescu arunca<br />
tad vine. Dispar, la transcriere, si<br />
fumurile) boerilor earl nu se ra-<br />
liaza de la inceput la domnia noun a lui Nicolae-Voda. In fine, cum<br />
am spus, organisarea Baniel oltene e aratata aid in termini seriosi.<br />
Cronica acesta de familie se opresce la 1724, cu sfintirea solemna a<br />
Vacarescilor, in anul al cincilea al domniei lui Mavrocordat. Acesta<br />
arata Ca alcatuirea ei a trebuit sa se Lea pe atunci, in on -ce cas<br />
Inaintea anului 1729, cand, din ordinul Domnului, se puse in circulatiune<br />
corpul de cronice muntene, care cuprindea un text mai intins al<br />
lui Popescu. Totusi, loan BA Mann, pentru care s'a format compilalatitinea,<br />
tral Inca mai multi ani dupd acesta.<br />
VII. Cronica de la Cluj.<br />
Ori-ce boer roman , scrie Del Chiaro, «are In casa lui un manuscript<br />
cu vietile Domnilor, dar adeverul e schimbat in ash fel, ca fie-ce<br />
Boer tine la el o cronica, in care faptele Domnilor sunt zugravite in<br />
bine sail in reil, dupa cum un Domn sail altul a fost prielnic sail<br />
vrajmas nemului acelui boer. Copiii nemurilor boeresci se deprind do<br />
mid a privi lucrurile expuse ast-fel ca un adever incontestabil., (3)<br />
(1) Cronicar instil, autor al unei genealogil narative a lui Nicolae-Voda, genealogie<br />
de care vom vorbl inteun memorize despre Cronicele muntene din secolul al<br />
XVIII-lea. Cf. §i mai sus, in acest volum, p. 266.<br />
(2) Cel putin in editiunea Magazinului (cf. p. 94).<br />
(3) Si maravigliera forse (non senza grandissima ragione) chiunque legge questo<br />
picciol catalogo de'libri stampati nella Valachia, non vedendovi la storia de' principi<br />
di quella provincia, the tanto agevolmente sarebbesi potuta mandar in lute, medi-
403 bRONICLLE MtINTENE i6i<br />
E putin probabil sa se descopere tipuri noue de cronice muntene, si<br />
cele cunoscute 'Ana acum apartin numai familiilor man, al caror rol<br />
fusese destul de insemnat pentru ca o schimbare a analelor teria din<br />
punctul de vedere al interesului for sa fie posibila. Exista totusi un<br />
tip, acel pe care-1 descriem aici, care a fost alcatuit, de s'gur, din ordinul<br />
unui Boer cu activitatea politica mai stersa, mai subordonata.<br />
Numesc acest tip de cronice Cronica de la Cluj, In lipsa unui nume<br />
mai potrivit nici odata nu s'ar pute fixa cares familii i-a apartinut,<br />
dupa orasul uncle se pastreza in Museul Ardelen singurul exemplar<br />
ce cunosc.<br />
Tata din ce se compune acesta cronica :<br />
a) Din Constantin Capitanul, transcris pana la domnia lui. Constantin<br />
I Basarab Carnul sau Serban. Si titlul compilatiunh e titlul<br />
cronicei B alenilor : Istoriile Terel-Rum anesti ;<br />
b) De la Constantin I inainte, de uncle fncepe, tot mai energica, de<br />
osebirea de nuantd intro povestirea cantacuzinesca si povestirea vraj<br />
masa Cantacuzinilor, de la acest punct de despdrtire, compilatorul<br />
adopta naratiunea lui Stoica Ludescul ( Anonimul ). Ici si colo, intimpinam<br />
si adaosuri originale. Ast-fel, despre Michnea III, ni se spune<br />
aid ca a fost Grec laccitup (nu cameitar si o nota marginala In<br />
tregesce ca Sultana, [n]evasta lui Kenan-[P]asa, care [a]vea casile<br />
[ei] lkngk Eschi-[S]araiu , l'ar fi sprijinit. Am vedut ca se preciseza<br />
mai bine decat aiurea originea lin. Antonie-Voda. (1) La suirea acestui<br />
Domn pe tron, se spune, dupa mentionarea sortei. lui. Radu Leon mazil,<br />
cal Nicolae Sofialaul a fost spanzurat la Vel-Ocna , iar Balasache a<br />
dobandit ertare si s'ati dus la casa lui . () Unele part!. sunt proscurtate,<br />
ca inceputul domniei a doua a lui. Grigore Ghica, iar la Serban-Voda<br />
se trece sub tacere episodul reintegrarh Mitropolitulm. Teodosie.<br />
Mai departe, expeditiunea de la Camenita e resumata, si se stramuta<br />
din Capitanul istoria lui Dumitrasco Cantacuzino din Moldova.<br />
ante it comodo della stamperia. Ma '6 da saper i che, avendo o ni nobile pre o di<br />
se it manuscritto con le vite de' principi oltrepas ati, ma in t 1 modo alterata la v -<br />
rita (la qual dee essere la sola base sovra cui ha da poggiar una fedele, sincera e<br />
pura storia), die ogni nobile valacco tiene pre o di se custodito quel manu critto,<br />
in cui 6 descritta la vita de' principi, tanto in ben, quanto in male, econdo che quel<br />
principe e stato, o favorevole, oppur nemico di quella fami lia Itipartt grept: provincial<br />
lisano auzi alcuni una somma dilig nza, accio i loro piccoli fig iuoli ieno<br />
inbevuti di tale istorie, siche pill tenacemente re tino for impre se nella memoria,<br />
laonde poi col tempo passano per una incontestabile tradizione (p. 4o 6).<br />
(1) V. p. 340, nota 2.<br />
(2) Cf. Constantin Capitanul, p. 355 6.
102 N. IORGA 404<br />
c) Din legatura balacenescd, publicata mai sus, p. 393 5, si din cronica<br />
alcdtuita de compilatorul Balacenilor pentru peril:Si:la ce duce la cronica<br />
oficiald a Popescului. Dar se omite cuvintul lui Brancovenu la pornirea<br />
lui din Bllcuresci si se adaoge la caderea acestui Domn frasa :<br />
«Domnit-au ani 25 pol . In fine, compilatorul, un Bucurescen si un<br />
contemporan al evenimentelor, inddesce urmdtorul panegric al lin. Constantin-Vodd,<br />
care formezd partea originald mai intinsd a cronicei:<br />
In Domniia lui fkcut-au si 5 mkn[k]stire piste Olt, ci se chiiamk Orezii,<br />
foarte frumoas[k] si bogat[k]; mai fkcut-au si la Brkncoveani mknkstire :<br />
fiind mick, o au surpat si 6 an fkcut cu toate Imprejur cu ce i s'au ckzut.<br />
Mai fkcut- au si acii in Bucuresti o mkn[k]stire ce-i zice Stki Ghe5rghie, minunat[k]<br />
si frumoas[k], precum Sk veade : fiind mick si veache besearick, 5<br />
au stricat-o si 5 an fkcut mknkstire mare; fkcut-au si han inprejur, insk<br />
la acest han au ajutat si boerimea si mkn[k]stirile, pentru sk aibk poman[k]<br />
la Sfkntul Mormknt. Fkcut-au si pe Stki Dan aici in Bucuresti, mknkstire<br />
si cu han inprejur ; fkcut-au si pe Stki Sava, mknkstire si case de scoal[k].<br />
Iar aice in Bucuresti fkcut-au si Doamna 5 besearick aice in Bucuresti, de-i<br />
zice Besearica dentr'o zi. Mai fkcut-au Doamna si piste Olt doaO mknkstiri<br />
de cklugkrite: una si chiam[k] Mamul, iar alta Surpatele; fkcut-au si tkrgul<br />
Tkrgovistii iar, dup[k] cum au fost, Scaunu domnesck, fiindk pustiu; si multe<br />
besearici, care au fost surpate, an dres, si casile domnesti de iznoavk, numai<br />
Divnita find veache; si alto lucruri multe an deschis in zilele Mkrii Salle],<br />
precum se veade. Fkcut-au si rkndul de cas[e] despre Doamna, de aice den<br />
Bucuresti. tnsurat -au pe doi coconi, pe Costandink si pe Stefan. Mkritat-au<br />
si 7 cocoane, anume Stanca, Maria, Ilinca, Safta, Bklasa, Zmaranda....<br />
Discursul lui Brancovenu catre Eli sel e iarasi scos din povestirea<br />
balacenescd, si de aici Inainte avem, feirci nici o schimbare, cronica<br />
oficiald a lui Popescu pans la sfintirea m'andstirii Vdcdrescilor.<br />
VIII. Cronica din ms. 439 al Academiel Romano.<br />
Dupd notele male, luate in grabd, acestd cronica e alcatuitd din :<br />
a Anonimul; prefata.<br />
b) Constantin Cdpitanul, Inca de la domnia lui Radu Negru.<br />
Cronica e intitulatd: «Istoriia Terel-Rumgnesti de cand au descdlecat<br />
[Romanis] ..(1)-<br />
(1) $i in ms. 173 de la aceeasi Bibliotecrt (ms. care merge pana la numirea lui<br />
Petru Cercel), dupa prefata Anonimului si domnia lui Radu Negru avem cronica<br />
balena.
405 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 103<br />
N'am cercetat cu de-amgnuntul forma acestei cronice, care, in ceea<br />
ce privesce compunerea, e aprOpe inversul cronicet de la Cluj. Dacd<br />
cercetarea ce voiu face va da la luming. par* inedite sau deosebiri<br />
marcante, le voiu semnala in continuarea acestor studii.<br />
IX. Cronica de sub Grigore II Ghica.<br />
Alcatu;rea untui corp oficial de cronice muntenesci de catrO Nicolae-<br />
Voda se legs de redactarea in Moldova, din ordinul domnesc, a cronicei<br />
domniet lui, de Axintie Uricarul. Axintie inadia, cum si spune<br />
in primele rinduri ale lucrarit sale, opera sa de a lui Nicolae Costin (1),<br />
asa in cat o cronica oficiala moldovenesca de la Ureche palm la Axintie<br />
Uricarul exists sub Nicolae-Vodg, in a doua domnie, §i el insust se<br />
ingrijise, cum am veclut, s'o completeze.<br />
Cat-va timp dupa acesta, intilnim in Scaunul princiar din Iasi un<br />
alt Fanariot urzitor de letopisete: Nicolae Mavrocordat cetia, cum o<br />
marturisesce singur unde-va, istoria Orli in Anale : Grigore Ghica,<br />
venit in Moldova fara a cunOsce de loc limba terh, o inveta Tang<br />
la sese luni (2) $i, ca 3i ruda vecinul seu, el prinse gustul cronicelor.<br />
Din ordinul seu, un Anonim (Amiras ?) resuma istoria Principa-<br />
tului de unde o lasase Miron Costin, si acelast Anonim fu insarcinat<br />
sa scrie o istorie forte amanuntitg., imbogatita cu extrase din cronice<br />
muntene Si cu documente oficiale, a stapaniril patronului sett in fine,<br />
acest corp de cronice, corpul ghiculesc i-am put() dice, fu dat spre<br />
traducere in grecesce Slugerului Alexandru Amiras Smirniotul, 1i<br />
acesta i¢i indeplinl insarcinarea. (3)<br />
Se scie ca Grigore-Voda" fu stramutat la 1733 din Moldova in Tera-<br />
Romanesca. Aici, venind dupg. Mavrocordat, el sprijinl ca gj<br />
acesta<br />
pe logofetii carturan §i, din indemnul lui, de sigur, unul dintre<br />
acestia injgeba un nob'. corp de istorie oficiala.<br />
De acest corp, pastrat in doue manuscripte, unul la Oradea-Mare,<br />
iar cel-lalt singurul complet la Academia Roma.na, m6 voiu ocupa<br />
in acest capitol.<br />
(1) Kogalnicenu, II, p. 121.<br />
(2) Kogalnicenu, III, p. 159.<br />
(3) Cf. Kogalnicenu, I, p. XXV, nota 2; III, p. 97 ei urm.; Sbicra, p. 183 5. in<br />
intentiunea mea, un studiu asupra acelora dintre cronicele moldovene can n'au fost<br />
studiate mai adanc pana acum ar trebul sa urmeze acestor cercetari. Pentru intrebuintarea<br />
mentionata a cronicelor muntene in istoriografia moldovene cä, v<br />
mai jos, capitolul 4Istoria Terii-Romanesci in cronicele moldovene din ecolul al<br />
XVII-lea .
104 N. IORGA 406<br />
Titlul compilatiunil, deosebit de al celor-lalte corpuri, e «Letopisetul<br />
Prii-Rumanesti din descalecatul de unde au venit Rumanil: de s'au<br />
asezat in Tara-RumanOsca . Ea incepe, schimband adese-ori forma,<br />
cu Anonimul , caruia-i aduce si alto schimbari, ca, d. ex., stramutarea<br />
cligresiunii privitore la Ghinea Tucala si Radu Verzarul de la<br />
domnia intaia a lui Grigore I Ghica la a lui Mateiu-Voda, unde, cronologic,<br />
se potrivesce mai bine, si eliminarea unor amanunte relative<br />
la familia lui erban-Voda. Reproducerea Anonimului merge pans la<br />
sfirsitul acestei cronice. Dar, aici, se inlatural povestirea finals a nuntii<br />
Domnitei Alexandra si, in loc, vine urmatOrea transitiune la domnia<br />
lui Brancovenu:<br />
i domnie foarte bine, si tara inch se bucura, Oh aye pace si odihnk, qi<br />
in Domniia lui arkth multk milk la tarp. Si au fkcut 0 sfkntk mknkstire,<br />
forte mare yi frumoask, din sus de Bucure0i, la sat la Cotroceni, §i alte<br />
multe bunktkti §i milostenii pe la sfkntul Ierusalim, §i la Sinai, §i la Sfhnta-<br />
Gora. Alijderea §i Ddamna lui, Manila, 'inch au fkcut o mknkstire in Bucure§ti,<br />
dinainte mknkstirii Skrindariului, ci sk chiamk biserica Doamnii.<br />
Iar, cknd an fost la leat 7197, Octomvre 29, au rhpusat Skrban-Vodk; i<br />
s'au strknsu toti boeri tkrii §i slujitorii i toatk Curte, de s'au sfktuit, §i<br />
aleserk din mijlocul for pre Costantin Brkncoveanul Vel-Log. §i-1 rkdicark<br />
sk le fie Domnu<br />
....<br />
Povestirea evenimentelor ultericire e pe scurt facuta, dar ea are<br />
marele merit de a fi absolut originala. Compilatorul, care nu apera,<br />
In expunerea unui trecut, acum indepartat, nici un partid politic, va<br />
fi cunoscut cronica mavrocordatesca macar, dar el a luat o sums de<br />
sciri nou6 din isvOre scrise ce nu ni s'au pastrat sau, mai curind<br />
i, in ori-ce cas, mai mult, din amintirea sa bogata.<br />
A reproduce aid. tot textul, ar fi a ocupa prea mult spatiu, ,si s'ar<br />
intrece limitele unui memoril Me voiu multaml a analisa cronica<br />
dand in intregime numai locurile mai none.<br />
Cronicarul atinge pe scurt ingroparea lui erban-Vocld, luptele<br />
turco-germane i, ajungend la intrarea Privipeldi de Baden in tera,<br />
un Printip mare , ne vorbesce si de cartile de fratie Si prietesug,<br />
ce trimetea lui Voda, care respundea, silit de imprejurari, prin multe<br />
daruri scumpe . El expune trecerea pradatOre catre Rua.'" a regimentelor<br />
imperiale si,<br />
in privinta simtemintelor boerimil, aflam la el<br />
urmatorea interesanta marturisire:<br />
Deci o samk de boeri indemna pe Costan[din]-Vodk sk sk lepede de Turci,<br />
iar 5 samk de boeri n'au vrut, ci au zis Ck, de sit vor inchina Nemtilor,
407 <strong>CRONICELE</strong> MoNTENE 105<br />
Turcii §i Tktarii vor robi Cara §i vor rkmkne, §i nici un folos nu vor ave<br />
de Nemti<br />
Rugat a pleca, Heissler refusa ; Thlmnul e silit a chema pe Tatari.<br />
Cronica ne povestesce retragerea Curtii la munti (jupanesele se addpostesc<br />
la mandstire la Brad). (1) Intilnindu-se apoi Voda cu Sultanul<br />
tatar, acesta cunosch ca nu iaste Costantin Voda hair, ce iaste<br />
slugh dreapta Inperatului , ass ca promite sä crute tera. Vorbind, in<br />
fine, de trecerea DOrnnei lui $erban in Ardel, el adaoge ca §i-a luat<br />
§i bogatiile, ce se aflau in mdnastirea Bistrita.<br />
Pentru expeditiunea din Ardel (1690), cronica are o lamurire particulard<br />
: cAcolo iar, cand fu primavara, incepurd Nemth a se gatl<br />
ca sd vie iar in Ora, mai mult dintru indemnare Balacenulm . Cand<br />
invasiunea ArdOlului se decide, Ungurli ar fi vrut sd taie calea do<br />
intors ndvalitorilor. Cronicarul numerd 40.000 de Turci, 30.000 de TAtari<br />
§i 9.000 de Imperiali. El vorbesco §i de perderile Turcilor la in-<br />
Varna-Mr% pre plaiuri, pre la trecdtori..<br />
Dupd ce pomenesce de noul drum al lui Brancovenu la Cornett<br />
(1693), scriitorul urmez A ast-fel:<br />
i domniia foarte bine si cu pace, si in Domniia lui multe mknkstiri si<br />
biserici au fkcut, si au innoit; si s'au apucat de au dires casile domnesti<br />
din Tkrgoviste; si au fkcut in Ora§ in Bucuresti o mknkstire foarte mare<br />
si frumoask: hramul ei Sfkntul marile mucinic Gheorghie; 2: alte mknkstiri<br />
iar in Bucuresti: hramul ei Sfkntul Sava; 3: 5 mknkstire piste Olt, ci sk<br />
cheamk Hurez; 4: 5 mknkstire ce Sit cheamk Polovraciul; 5: o mknkstire si<br />
casile domnesti de la Brkncoveni; 6: 5 mknkstire la Rkmnicul Skrat; si alte<br />
biserici multe; si au fkcut si in tkrgu in Focsani 2 cismele cu aph pre bunk,<br />
cu multk cheltuialk: una la Munteni si una la Moldova; si alte multe bunktkti<br />
si milostenii au fkeut, aice in tank, si la Ierusalim, si la Sinai, §i la<br />
Sfetagora. Domniia foarte bine; si au fkcut avutiia multk<br />
La data de 13 Septembre 1698 (a), cronicarul ne spune cu interes<br />
ca. s'au Mout silipsis, adecd perire soarelui forte mare, ca la un cos<br />
§i jumatate . Vin apoi: mentiunea luariT Camenitei §i a rasboiului do<br />
la Prat (se afirma elegatura lui Voda cu Rush, pentru osti §i zaherea<br />
; se explica lipsa de provisiuni prin navdlirea lacustelor in Moldova<br />
§i prin refusul lui Brancovenu ; Cantemir ne e infati§at, in luptd,<br />
in genuchi inaintea Tarului).<br />
(1) V. mai sus, p. 396.<br />
(2) Care n'a *hit insa Mercuri, cum asiguri scriitorul.
106 N. IORCA 408<br />
Iar Co tandin-Vodk domniia foarte bine, si cu pace, si-s porni fire ca sk<br />
strkngk avutie multk, si au scos in tare multe biruri, si dkjdi grele, si<br />
vkckrit, ckte 2 orti de vitk, si de tot numele omului iar ckte 2 orti, si aduce<br />
rachiu si vinur. stricate den venitul casii lui si impkrta pe la neguttori<br />
si pe la Lark cu preti mare, si punk de plkte in silk ; si au fkcut avutie<br />
multk, si au cumpkrat mos e cu sate si cu Rumkni in tara ungureasck, la<br />
tkrgul Skmbetii, si au dus multk avuti acolo; asisdere si la Brasov ; si au<br />
fkcut ca it in cetate Brasovului, si au pus si acolo avutie multk, avknd<br />
gknd ca sk margk si el in Cara ungureasck<br />
In 1714, asigura cronicarul, Domnul trimese pe ginerele seu Manolache<br />
(1) §i pe Domnita Balap la Constantinopole pentru a aduce mire<br />
a celui de al treilea flu al seu. Atunci isbutesc pirile de la boerii<br />
lui . LTn trimes turc, prieten al lui Voda, sosesce, facendu-se a merge<br />
la Hotin, it prinde fara veste si-1 da in sema boerilor §i odobaOlor .<br />
Cronicarul vorbesce si de caznele suferite de mazil la Bostangl-Bap<br />
§i spune ca. cpara de Tura numai averile de la Venetie, la Sfan-<br />
tul Marco. M'§i din Ungaria. El trece apoi la supliciul lui Ienache<br />
carescu, care qr fi fost cumnat. lui Voda, §i al familiei. Brancovenului.<br />
Iar Stefan -Voda, noel Domn continua el,<br />
VA-<br />
Incepu a face bunktkti si milk tkrii, Ck intki au ertat vkckritul cu legkturk<br />
mare, cu blestem si cu gro[z]nick afurisknie de multi arherei, ca sk<br />
nu mai fie, si au pus toate catastifurile de le-au arsu in mijlocul Curtii<br />
domnesti, de le-au vkzut toti, si au ertat birul preotilor, sk nu mai fie.<br />
domniia foarte bine si cu pace....<br />
Dupa ce se ocupa pe scurt de expeditiunea din Morea, cronicarul<br />
explica prin intrigile lui Mavrocordat caderea lui Stefan :<br />
DPci, fiindu Nicolae-Vod[k] Domnu in Moldova si frate-seu Ioan terziman<br />
la Vizirul, au gksit vreme de au pkrkt pre Stefan-Vod[k] si i-au stricat<br />
Domniia<br />
*tefan, dus la Porta, cu Demna si dos cocom, e inchis la Saraiti..<br />
(1) Lambrino. V. mai sus, in acest volum din Anale, p. 266 si ceva mai la vale,<br />
in acest memoriu. Mentiun a se afla si in Memoriile lui Popescu (p. 176 7),<br />
dar cronicarul o suprima, impreuna cu cea mai mare parte din amanuntele relative<br />
la caderea lui Brancovenu, in lucrarea sa oficiala.<br />
(2) V. mai departe, capitolul Cronica expedifiuniz din Morea.
409 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 107<br />
Succesorul seu, Mavrocordat, spre a-$t<br />
asigura lini§tea, da Mare lut<br />
Vizir o mie de pungi pentru uciderea maziluhu §i a Stolnicultu Con<br />
stantin. Dupd sugrumarea acestora, li ze taie capetele, can sunt duse<br />
la Adrianopole, cde le-ail 1Tel:int Imperatul, ca acolO era Imperatiia .<br />
DOmna §i fiii el fug (pre mare, la Venetiia.. Turcii reclama §i pe Mi<br />
chain Cantacuzino §i Dudesm,v, cari sunt trime§t la mOrte farA opunere.<br />
«Iar pre alti boeri i-an pus la oprela §i i-au pradat fOrte reu .<br />
Balacenul (Mateiii.?) (1) spuindu-i ca yin Imperialii, iar el, ca o<br />
tiara selbateca ce era asupra boerilor de tera, numai iletat porunci<br />
de-1 puse pe gunoiii la 'Arta din sus, §i i-au taiai capul , scire care se<br />
potrivesce cu cea data de Del Chiaro. (2) Nimem numat cuteza a-1<br />
vorbi despre rasboiu dupa acesta experienta.<br />
Apoi cronicarul ne descrie fuga Domnului la Giurgiu, de spaima<br />
Nemtilor. Intors cu Green: lui., el taie pe Brezoianu hi:drum, la<br />
fantana Radului-Voda. (perfect ca in Del Chiaro). (3) Antim e ocarit<br />
in tot chipul, cum all fost mai foil , i se iea carja fara de nice o judecata<br />
bisericesca,, e pirit ca viclen la Porta §i ca cumbla sa aduca<br />
Nemtil in tera.. Deal Vizirul, dupa pira lui, trimise un ceu§ imperatesc<br />
§i-1 lua, clicend ca va sa-1 faca siurghiun, §i, ducendu-1, cjic ca<br />
l'ar fi innecat in apa. In fine, cronicarul denunta da§dile grele ,<br />
pomenesce fuga familial Dudescilor, arata ca Domnul §i-a adus TA<br />
tari spre paza §i, expunend prindereaI de catre Pivoda, se plange,<br />
ca Si toti contemporanii sei, de reutatea catanelor .<br />
Tara bejenesce, §i atunci Patriarchul de Alexandria aduce numirea<br />
lui Ioan-Voda, cu care vine §i DOmna lui Costandin-Voda, impreund<br />
cu gineril sei, in Bucuresci . Turcil sositi cu [noul Voevod prada ;<br />
acesta trimete la POrta pentru aduce stegul pe Pana. Vel-Ban,<br />
fratele Domnci lui Costandin Voda . (4) Domnia acestui al doilea Mavrocordat<br />
e fard noroc: cronicarul ti§ira vacant, lomat() §i ciuma.<br />
Apoi adaoge :<br />
(1) V. mai sus, p. 391, nota 2.<br />
(2) P. 216.<br />
(3) P. 214.<br />
(4) in documentele lux Ioan-Voda, intilnim pe Pana Negoescul, Vet -Ban. to scurta<br />
cronical muntend cuprinsa in opera lui Del Chiaro (v. capitolul cCionica lux Del<br />
Chiaro ), Antonie-Voda e numit avo paterno della vivente principes a Maria, relitta<br />
vedova del principe Constantino Brancovani . Seim ins& din alte i yore (cro<br />
nicele muntene) ca Antonie Ewa., ca fill max mare, pe Negu-Voda. Ace to era dem<br />
tatal Jul Pana Negoescul Fill al surorii acestuia, Domna Maria (Marica).
108 N. IORGA 410<br />
Domniia foarte bine si cu pace, si incepu a face milk si dreptkti tkrii,<br />
si venirk eines la locul lor, de sk apucark de hrana lor, si toti oamenii da<br />
laudk lui Dumnezeu de Domnu bun ce le-au dat si de pacea ce avea ....<br />
Venind iarasi Nicolae-Von, scriitorul, un anti-mavrocordatist declarat,<br />
pomenesce de la inceput dajdi grele , dar adaoge : ( Si puse zapcii.<br />
tot boeri de tOra., rndniindu -se totusi asupra boerilor romanY, in genere.<br />
Pribegesc: Manolache Lambrinb, Vel-Ban, ginerele lui Costandin-Voda<br />
si Necula Ruset, Vel-Logoret [alt ginere al Brancovenului]<br />
si Ion Dediulescul, Vel-Vistiery si alth. Iar Nicolae Voda domniia ..<br />
forte bine, si cu pace, si dreptati bune faces, $i judecati: drepte, si<br />
era ... forte strasnic asupra boerilor. Cronicarul vorbesce de facerea<br />
Vacarescilor si mantue paragraful aratand Ca Voda a murit dupa o<br />
bola de doue saptamani, de o buba dupd cap .<br />
Deci boerii, duple moartea lui Nicolae-Vod[k] fkcurk sfat, si cu voia tuturor<br />
aleserk sk le fie Domnu Ici Costandin Voevod, feciorul lui Nicolae-<br />
Vod[k], i numai de ckt fkcurk Mire Impkrktieei, si-1 cerurk ca sk le fie<br />
Domnu; si veni ferman ca sk fie Domnu ....<br />
Constantin-Voda incepe domnia sa (1731), fagaduindu-se ca va fi<br />
bun cu tam si cu boerii , dar Michaill Racovita, sprijinit de Casap-<br />
Basa, ii strica domnia, aducendu-i stramutarea in Moldova.<br />
In Muntenia veni acum Michaili-Voda, incarcat de datorie mare :<br />
Dajdi grele $i imprumuturi pre boeri si pre manastiri .<br />
Intors, dupa multe sfortari, in 1731, Constantin Mavrocordat «incept<br />
a face mild terii si dreptatl ; si domniia foarte bine, find bun<br />
cu tera<br />
si cu boerii .<br />
In fine, cronica se terming cu noua domnie a lui Grigore Ghica,<br />
probabil inspiratorul et AU venit Domn din Moldova, si ail intrat<br />
in Scaun in Bucuresti, Maiil 20 A., A. 7141.<br />
X. A doua cronica a Cantacuzinilor.<br />
Exists o cronica a Terii- Romanesci, cronica pe care am numit-o, in<br />
intaiul memoriil din aceste Anale, Cronologia critics ; cronica pe care<br />
o intilnim in urmatOrele forme deosebite :<br />
a Separat, in originalul romanesc, ca «Istoriia Teri-Rumanesti , cuprincjend<br />
scurta istorie critics a teril de la Radu-Negru pans la 1774<br />
(sfirsitul domniei lui Alexandru Ipsilanti) (ms. 468 al Bibl. Ac. Rom.);<br />
b inteo compilatiune, alcatuita din:
411 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 109<br />
a) 0 prescurtare din cronica lui Constantin Stolnicul, din istoria lafind<br />
a lui Martin Schmeitzel (tiparita in 1738), din Geografia lui Bu thing,<br />
dintr'o cronologie germane. a Ardelului; acesta parte introductiva la<br />
muresce asupra anticita(;ilor, geografiei, etnografiei subiectului (cartea<br />
se chema Istorie a Terii- Romanesci, politica §i geografica, din timpurile<br />
cele mai vechi pane. la anul 1774 );<br />
R) 0 scurta cercetare asupra originilor Banatului §i Principatului<br />
(dupe. cAnonim , Smentzel §i Bizantini);<br />
y) 0 descriere a Teril-Romanesci in secolul al XVIa-lea, opera de<br />
statistics forte complete.: partea politica ;<br />
S) Cronologia critics;<br />
E) Continuarea statistical (partea geografica);<br />
C) Un apendice de obiceiuri juridice §i tractatul din 1774<br />
Acesta compilatiune e :<br />
1°) tip Arita. de fratii Tunusll in traducere grecesca (laropta, T71 B) a.<br />
xEac . . . v5Y rpwrov cptXoTip.cp Sardwii 7f.-8o0ELact TWY vronciuo xat cpcXoi co<br />
akaSiXT(o), la Viena (Vendoti, 1806; in-12);<br />
2°) pastrata in intregime intr'un ms. men(ionat de Cipariu, ca apar<br />
tinend bibliotecei sale (1)1<br />
3) pastrata, in parte, de la capitolul 29 inainte (Tunush, p. 91), o<br />
cotit ca 26, intr'un ms. din Bibl. episcopald romana de la Oradea<br />
Mare. Avem aid §ese-spre-clece capitole din §ese-cleci §i patru. Orin<br />
duirea e cu totul alga decat cea din traducerea grecesca editatd de<br />
Tunusll. Punem fata in fatal titlurile capitolelor in romanesce §i gre<br />
cesce, cu numerul de ordine pe caro1 au in manuscriptul de la Oradea<br />
Si in tiparitura de la Viena.<br />
Cap. 26. Inceaperea strickciunii<br />
reformi.<br />
Cap. 27. Banii ce se da haraci<br />
la Maria inpkrkteasck, cum ii da<br />
Domnii §i ce-au inaltat, §i ct era<br />
pin la leat 1769.<br />
Cap. 28. Toatk suma ce se da<br />
la Pkrktie pe un an, afar[k] de<br />
la leat 1769, cheltuiala Doamnii<br />
§i din alte mknckturi turce§ti.<br />
(1) Archivu, p. 631-2.<br />
Ka?. x0 . XaXstali.oc P for Jg<br />
KET. To zapa.TCt. oxot) 3L6 To A7<br />
Cl.pVCC ELg To [Eqpt, xat. E060V =qv ..)1<br />
GEV Etc TO 1769 &TOc.<br />
Kep. X6'. [s'au luat ca tau ultimele<br />
rinduri din cap. prece<br />
dent :] "MI aotv.pa kw) ooOri<br />
etc TM pacaem et.g va XpOYOV %TO TW)<br />
Vic AUOEVTEac 4oSto %7L. ) WY o80.)Y<br />
Toup.m.<br />
.
110<br />
Cap. 29. Veniturile Doamnii.<br />
Cap. 30. Pentru Brkilk §i Giurgiul<br />
§i Turnul.<br />
Cap. 31. Pentru Odai[a] Vizirului.<br />
Cap. 32. Cum ockrmuia Domni<br />
de la reformk incoace.<br />
Cap. 33. Boeriile Tkrii-Rumkne§ti<br />
§i fie§te-care ce purtare de<br />
grijk are shpt ockrmuiala boerii<br />
sale.<br />
Cap. 34. Veniturile boiarilor<br />
cum era pease la reformk.<br />
Cap. 35. Veniturile boerilor de<br />
la reformk in coace pens la leat<br />
1769.<br />
Cap. 36. Pentru scutealnici boiarilor,<br />
ce stint §i pentru ce priein[k]<br />
send..<br />
Cap. 37. Intia inchinkciune a<br />
Tkrii -Rumkne§ti la Poarta turceasck,<br />
de Mircea-Vodk, leat 1383.<br />
Cap. 38. Leat 1460: al doilea<br />
inchinkciune, la acest vkleat.<br />
Cap. 39. Nizamul ce an dat<br />
cu mumbasiri inpkrkte§ti pentru<br />
scoaterea Turcilor din tars: leat.<br />
. . . (sic).<br />
Cap. 44 (sic). Chronologhiia<br />
Domnilor.<br />
Cap. 50 sic). Bucure§ti, a patra<br />
Scaon Domnescu, pane la leat, etc.<br />
N IORGA 412<br />
Keg. Xx'. Ilspc E 6043/11.1.(iT(010 Trig Ott<br />
KE p.<br />
Toorvoq.<br />
[14'. 'IpirpatjX7,, rop1ti9ov xxi<br />
KE'p. p.i'. Rept TOO BeCp xiaXstai.<br />
Keg. c<br />
Tat tiara vriv PefOppziv.<br />
K. 6'. H pi Stp-zomov.<br />
Keg.<br />
Hun exopEpvooactv of ciu06v-<br />
Xr. Hip/ Tim/ EL606111.1..LTOW TOW<br />
apZ0VT(.0 1.16y.pL pi,popp.ac.<br />
liscp XT'. IIipi TOW Uateptvcov siaootip.imv<br />
'row apx6vtiov.<br />
Kacp. X. Rept TCOV OXODTSXVEX(OV Stric<br />
no[g.v catf.av Eitva.v.<br />
K. Xs'. 11pcivrq -cpocntioysig TYIS<br />
BXn.ziag els Tip aup.aviv.tv IlOycav 6so<br />
MiptCci 13,6& c iv kit 1383.<br />
AsfyrEpa. zpoax6vlats. 'Ev<br />
Et. 1460.<br />
Kip. X0'. To viCapt intoo iSo071<br />
Bxarlixok piroop.naoiptSec icepi T71q E-<br />
!WOE04 T6jV TOIVXCOV 67th Toy T07r0V.<br />
Ksp. p.6'.<br />
XpovoXoTict TWO AUO6VTOMO.<br />
Ke?. vs'. . . 4. Boonopiort iv %ma&<br />
IXT513q1. Tizaptos Op6vos wig cthOev-<br />
TEEct, X. T. X. (1).<br />
c) Ca parte integrantd din cronica lui Sincai, care a intrebuintat<br />
probabil ms. de la Oradea-Mare ( Anonymus valachicus , la el);<br />
(1) Potrivirea de forma e, ni se pare, pretutindenea perfecta ; dar, in cronologie,<br />
ms. de la Oradea resuma, si forma completa romanesca trebue s'o cautam ill ms<br />
Academies.<br />
v IS<br />
Keg. X0'.<br />
1,1
413 CRONICFLB MUNTENE 111<br />
d) Ca extracte dintr'o traducere italiana facuta de Raicevich (Bre<br />
viario cronologico); In istoria lui Engel;<br />
e) Ca parte integranta din Genealogia Cantacuzinilor , tiparita in<br />
Buciumul Roman pe 1863; lucrare alcatuita :<br />
a) Din note de erudi(iune date de cunoscutul invetat grec, boerul<br />
Saul, de care vorbesce si Sulzer, cnezulm Michaiu (nascut la 1723,<br />
emigrat in Rusia, definitiv, la 1775), care cnez a alcatuit sau a pus<br />
sa se alcatuiasca acesta opera de glorificare a familias sale;<br />
b) Din studiile asupra nemului cantacuzinesc, lasate de Constantin<br />
Stolnicul nepotului sell Radu ;<br />
c) Din hartii de familia;<br />
d Din acesta cronica, folosita pana pe la jumetatea secolului XVI,<br />
alaturea cu analele terh. ( Anonimul )<br />
Ce e cronica acesta pastrata pe cai si in forme atat de deosebite?<br />
Obsery intaiu ca atat statistica terh cat §i cronica sunt de provenienta<br />
cantacuzinesca. Se adopta ideile Stolniculm Constantin asupra<br />
vechei istorii a Romanilor, in introducere. 117a1 departe, cand se insemna<br />
hotarele muntene, adaogendu-se, intr'o colony speciala, numele<br />
proprietarilor paminturilor de margine, tots boerii sunt numit], simplu<br />
: Banul Cretulescu , Vornicul Magurenu , Dumitrache Roset ,<br />
pe cand Michaiti Cantacuzino e calificat tot-deauna de Dumnelm Mi<br />
chaiii Cantacuzino (T09 lipxovros 111Lxxiik lin.vccocouCrivou), Dumnealui biv<br />
Vel-Vistier Michail Cantacuzino , iar vorbindu-se de Parvu, fratele<br />
mai mare al lui Michahl si un personagiti mult mai insemnat, lista<br />
cuprinde : 1Dumneahu Vel-Logofet Parvu si frate al luz, Michail<br />
Cantacuzino . (1) La o fixare de sarcine, incredintata, spune statistica,<br />
Spatarului Michalache si Vistierulm Miehaiu Cantacuzino, enumeratiunea<br />
acestor sarcine e din cele mai minutiose si ma]. complete. (g4<br />
Trecend la Cronologia critica , acesta, reproducend in pre curtare<br />
pe Anonim , adaoge Inca lucrun relative la Cantacuzim. Domnia lui<br />
Materil Basarab, forte resumata, se mantue cu acesta frasa : Yn dilele<br />
acestuia s'a insurat eel dintaiu Cantacuzin, Postelnicul Constantin, si<br />
a luat pe nepOta disultu Domn, pe fata lu]. *erban Basarab, si a avut<br />
sese fil, adeca: Draghic]. Spatarul, *erban-Voda si Constantin Stolnicul,<br />
tatal lui *tefan-Voda, Michaiu Spatarul, Mateiu Aga si Iordache<br />
Spatarul. In titlul domniei lui Constantin-Voda, cronica explica : fiu<br />
al lui *erban Basarab si frate al Domne] Elena], sotia lui. Con tan<br />
'(1) P. 169 70.<br />
(2) P. 203.
112 rr. 101WA 414<br />
tin Cantacuzino . Vorbind de staruintele Postelnicului pentru domnia<br />
lui Grigore Ghica, ea continua : Ci acesta [planul de a face din tera<br />
un pasalic] n'o sciau ton, si nu e scris la cronograful munten. Dar<br />
s'a sciut din lucrurile ce le-a scris Grigore-Voda catre Postelnicul Constantin,<br />
ca sa stea sa impedice acesta, ca un iubitor de Ora, aratand ca<br />
nu numai. Ora n'ar vrea sä primesca acesta 0i ar urma multe \Ter-<br />
sari de sange, dar i eel trei Regi. (sic) n'ar primi»; (1) ceea ce e o<br />
alusiune la o scrisore din Septembre 1660 a lui Grigore, scrisore passtrata<br />
in archivele Cantacuzinilor. (2) Mai incolo, explicand causele<br />
fugei lui Sorban Cantacuzino la suirea pe tron a lui Grigore-Voda a<br />
doua Ora, cronicarul pomenesce de caletoriile de studii ale lui Constantin<br />
Stolnicul in aceste cuvinte : Iar Serban Cantacuzino, afland<br />
ca frate-seu Constantin Cantacuzino, find caletor in Europa, a facut<br />
pretutindeni judecata cu Grigore-Voda pentru mOrtea nedropta a tatalui<br />
seu, s'a temut sa vie in Tera-Romanesca.» (2) La sfirsit chiar,<br />
simteminte filo-rusesci, simtemintele familiei pe acest timp, transpire<br />
din felul de expunere (se afirma ea Bucurescenii, chemand pe Rust<br />
in 1769, aratau si aceea ca doresc libertatea»). Rolul fratilor Parvu<br />
si Michaiti Cantacuzino e aratat pe larg, si tad lucrarea se mantue<br />
in 1775, pomenind retragerea lui Michaiii in Rusia si lichidarea ave-<br />
rii lui. insa inainte de Repnin veni de la Petersburg Generalul Michaiu<br />
Cantacuzino la Bucuresci, cerend voie de la Curtea rusesca<br />
ca sa vinda averea-i din Muntenia, si, vinciend-o disuluI Domn Alexandru<br />
Ipsilanti, a plecat in Rusia, cu tad casa lui.<br />
Deci Raicevich avea dreptate spuind ca traduce in Breviarid cronologico,<br />
care e Cronologia nOstra critica, un manuscript cantdcuzinese<br />
. Manuscript cantacuzinesc e insa nu numai cronologia, ci si intrega<br />
lucrare din care face parte. (4)<br />
Nu numai provenienta acestor dou6 041 ale publicatiunif Tunusliilor<br />
e aceea§i, dar timpul cand ail fost redactate nu e nici el deosebit.<br />
in introducere, se pomenesce o carte aparuta la 1788 (Erdbeschreibung)<br />
a lui Bilsching. Datele statistice se opresc insa la 1769, dell<br />
se tracteza si despre administraiunea rusesca din vremea ocuparii si<br />
despre primele mesuri ale lui Alexandru Ipsilanti, de la care se pu-<br />
(1) P. 280 1.<br />
(2) Mag azin, I, p. 395 -6.<br />
(3) P. 283.<br />
(4) Ca lucrarile acestea sunt datorite aceluiasi autor arata si faptul ca aceleasi<br />
sciri se afla in statistica propriu ciisa sail in partea el istorica si in cronologia critica.<br />
Ast-fel: cererea de copii ca tribut sub Mircea, reformele fanariote, etc.
415 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 113<br />
blica un chrisov din Decembre 1775. (1) Seim, pe de alta parte, ca ultimul<br />
eveniment pomenit de cronologie e trecerea prin tors a am<br />
basadorului rus Repnin (1773). Si pentru acesta cronologie deci §i<br />
pentru opera de statistics trebue sa admitem ca autor sau inspirator<br />
pe cine-va care, scriind dupd 1788, nu mai cunoscea afacerile muntene<br />
de la 1775, §i le cunoscea de la 1769 inainte mai putin precis si ama-<br />
nuntit decat inainte de acesta data.<br />
Conclusiunea acestor constatari vino de la sine. Intrega lucrare a<br />
fost scrisa de Miehaiu Cantacuzino sail de un logofet al lut, dupa<br />
trecerea in Rusia a acestui boer ; scrisa, evident, in romanesce A §i<br />
probabil dupa un indemn oficial rusesc, in primit ani ai noului rasboiu<br />
cu Turcii inceput la 1787. Cred eh opera mai intinsa, care e Genoalogia<br />
Cantacuzinilor, opera care reproduce in parte pe acesta, avend<br />
acelea0 grepli ca Si dinsa, a fost redactata putin dupa cea dintaiu.<br />
Cat privesce sOrta literara a acesteia, mi-o explic ast-fel. in Muntenia,<br />
dar nu pentru Tunuslii, se fad' o traducere grecesca. Acosta<br />
traducere, gasind-o Tunusliii gata facuta, o dadura la tipar. De la<br />
din§ii vin numai urmatorele cloud note comentative: P. 140: H µ ta<br />
?plats To6too xxi Tor) irop.6voo V.ITCapc?Eou etvoct TCO OvtL aptcycotipa, chef-d'oeuvre,<br />
capo d'opera ? ??. §i p. 242: 06iTapEav EVVOEL Tip) Tpavack3mycav, atott of<br />
auyipacpers BXixoL ixXxlieivouat 7C0XX&XL6 TpavatX6avEctv &vtL Vic Ouraptac .<br />
Altii au desfacut cronica de statistics, §i e sigur ca circula o versiune<br />
romanesca mergend numai pana dupd prinderea lui Grigore-Ghica,<br />
dar inainte de 1774. Versiunea acesta o cuprinde ms. de la Oradea,<br />
§i la dinsa face alusiune Dionisie Eclesiarchul, continuatorul aceotet<br />
cronice, cand dice: Gasit-am in cele vechi [cronografuri ale terit<br />
acesteia] scriind pentru Domnii terii, caril au fost dupa vremi unul<br />
dupa altul, de la descalecarea celui dintaiu Domn Radu Voevod, ce<br />
i -au dis Negru-Voda, pana la Domnul Alexandru Scarlat [cetesce :<br />
Grigore Alexandru] Ghica Voevod, la leat 7276, care s'au luat do<br />
Muscall din Scaunul Bucurescilor, F$i povestesce mai mult de rasboiele<br />
ce au avut intr'acele vremi. Tara do atunci incOce n'am putut gasi in<br />
scris cum s'ail urmat Tara, de se va fi 8i indemnat cine-va a i torl<br />
(1) Cap. 46-8.<br />
(2) Pentru prioritatea forme] romanesci vorbesc nu numai chipul cam opera a<br />
trebuit sit fie alcatuita, ci fi observatiunl de amanunte. Ast-fel, aratand unde va<br />
proprietaril unor mosil, publicatiunea Tunusliilor da forme ca A a 0,X0 , Al<br />
xovte:evOsop, 'App.orcrciattkop, 'A 1.1.TcsAeavXop (p. 261). tntr'o nota (v. mai jos, in text),<br />
editorii observa la cuvintul r a-Ungur esc a faptul ca a t-fel numesc i or'ci ro<br />
mania ArdAlul.<br />
Anatole A. R. Tom. XXI. Memoriile Seel. Istorice.
114 N. IORGA 416<br />
in scris de atuncea incOce, nu au iesit acele cronografuri la vileag,<br />
sa fie sciute de obste, ci pete va fi cate vre-unul tinut pe la<br />
cet mai man. (1)<br />
Inainte de a analisa cronica, cate-va cuvinte asupra autorului el,<br />
intr'un sens mai mult sail mai putin literal:<br />
Din familia Cantacuzinilor, cele done ramure earl jucara un rol mai<br />
mare Oita la 1716 decadura si se stinsera dupd acesta data. Serban<br />
ava numai un fitt, i acesta nu trai mult, in exilul sett ardelen, in<br />
jumatatea sa de exil din Valachia Austriaca.. Constantin Stolnicul<br />
avit pe *tefan-Voda si pe Raducanu. Cel dintaiu lass doi fir, Constantin<br />
si Radu, cari-i compromisers numele in vieta for aventuresa<br />
din strainatate. Raducanu, unchiul acestor Principi, se ralia la regimul<br />
nott al functionarilor constantinopolitani.<br />
Dimpotriva, ramura lui Draghici, fiul cel mai mare al Postelnicului<br />
Constantin, prospers. Sub Brancovenu, unul dintre fill lui, $erban,<br />
fu, un timp, arbitrul situatiunii. (2) Numele lui Parvu, fratele lui erban,<br />
nu e necunoscut. (3) In fine, un al treilea frate, Banul Mateiti (4),<br />
ava trel fit: pe Raducanu, pe Parvu si pe Michaiii, de earl ne vom<br />
ocupa aict.<br />
Raducanu Clucerul fu ca si fratii sei un filo-rus convins si entusiast.<br />
Betran acum, la inceperea rasboiului din 1768, el organisa, cu voia<br />
imperatesei Ecaterina, un regiment de husari, in fruntea carora se<br />
lupta la Silistria in 1771. El murl in 1773, lasand un fiu Ioan, atunci<br />
voluntar in corpul grenadirilor. Acest Ioan juts un rol important in<br />
istoria Terii-Romanesci si<br />
e autorul unor memorii inedite, sense in<br />
rusesce. (5)<br />
Parvu se intimpina ca biv Vel-Stolnic in 1746..(&) Era Spatar in<br />
1769, cand Rusil patrunsese pand la Focsani. Acesta apropiere a ostilor<br />
pravloslavnice umplit de bucurie pe eel mai multi dintre boerii<br />
(1) Papiu, II, p. 161.<br />
(2) V., in genere, cronicele muntene de pe acest Limp si Genealogia Cantacuzinilor,<br />
care -i atribue un mare rol de conciliator intre familia lui Brancovenu si a<br />
luI Constantin Stolnicul.<br />
(3) Parvu murl in 1689, vara. Grecenu-1 numesce «om iscusit), 'nu putin vrednic<br />
si intelept in pamintul acesta (p. 153 4). Genealogia (p. 139) ni-1 arata dat la<br />
invetatura limber si la carte turcesca . Fata lui, Fauna, lua pe Barba Grecenu,<br />
fratele Spatarului Serban Grecenu, ce era ginere Brancovenului (ibid.).<br />
(4) Mateiii fu eel dintaia Ban al Olteniei, dupd recastigarea terii (Tunusli, p. 293).<br />
(5) N. Balcescu, Spcitarul loan Cantacuzino, in Magazin, I, p. 187 si urm.<br />
i6) Magazin, II, p. 236. In alt document, anterior numal cu cite -va luni, el e<br />
trecut ca Vel-Armas, dar e probabil o confusiune cu loan Cantacuzino. Cf. ibid.,<br />
p. 283, 287.
417 CRONICtLE MUNTENE 115<br />
munteni. Vacarescu, care nu credea, despre partea lui, in nobleta §i<br />
desinteresarea intentiunilor navalitorilor, scrie in a sa Istorie a imperatilor<br />
otomani , care e pentru acesta periOda nisce memorit: Tott<br />
cre§tinil ce n'a chibzuit cele dupa urma §i care nu era adapatt de<br />
sciinta politicescilor otcarmuiri, socotia ca Rosia are sa (se) aridice din<br />
lime, salt col putin din Europa, tOta stapanirea turcesca: unit pentru<br />
rivna legit, altit pentru pohta slaver, §i alth pentru iubirea hrapirh,<br />
se facura osta§t ru§i.<br />
Dintre ace§tr lesne cregetort §1 ambitio§i entusia§ti fu Parvu Cantacuzino.<br />
El ajuta ocuparea Bucurescilor de o mana de soldatt neregulatt<br />
ai Imperatesel. In zadar it vorbi Vacarescu, cu care era in relatiuni<br />
bune, de primejdia §i a patriet §i a Dumnehu, ; Dumnehu, ce<br />
gandia ca p6te sa se faca Domn teril de catre Muscali , convoca o<br />
adunare do boo', cu Mitropolitul Grigore in frunte, §i decise a core<br />
trupe de aperare Feldmare§alului. Rana la retragerea Ru§ilor, el fu<br />
a-tot-puternicul Ispravnic al tent, §i tote se faceau dupa voia ltu.<br />
Deputatil ale§i pentru a merge la Rumianzow fura : Nicolae Brancovenu,<br />
Vacarescu §i fratele mat mic al dictatoruhu, Michaiu.<br />
Acesta se intimpina la 1746 ca Vel-Medelnicer. (2) Opt-spre-dece<br />
ani mai tarditi, it vedem, la 1764, Mare-Vistier. 3) Acosta func(iune o<br />
ocupa pand in luna lui Septembre a minim 1769, cand fu inlocuit ptin<br />
Vacarescu, colegul sett de misiune in acest- an 1770.44)<br />
Povestirea lui Vacarescu e din cele mat hazlit §i rescumpera pe<br />
danteria turcesca a invetatelor §i incurcatelor capitole can o preceda.<br />
Poetului, care nu credea in Evanghelia ortodoxa pe care o predicau<br />
Generalii Ecaterinei, it era de-a scaparea cu delecratiunea. inteo sera,<br />
profitand de somnul Brancovenulm, Michaiu, care punea sperante<br />
marl in demersul la Ru.§1, intreba pe Vacarescu pe tine l'ar recomenda<br />
el ca Domn data l'ar consulta Feldmare§alul, socotind p6te<br />
Ca void respunde : Pe Dumnelui Spatarul, fratele dumitale. Respunsul<br />
Vacarescului fu crud. Eu gi i-am respun , pove tesce el, ca<br />
nu gasese altul mai cu care decat pe mine. Dialocrul urma a t fel:<br />
Acest respuns 11 pot face toff. boierh! Si ce indoiala al Dumneta?<br />
Daca ar fi sciut frate -meu a§a, mai bine ar fi fugit la Turci !<br />
Mai lesne s'ar fi facut de-ocamdata Domn acolea, tact in Europa<br />
Imperatii Domn asoiut nu fac Acestea stau in mana lut Dumnedeu.<br />
(1) Papiu, II, p. 279 80.<br />
(2) Magazin, II, p. 286.<br />
(3) Ibid., p. 180.<br />
(4) Vacarescu, p. 279.<br />
(1y
IAA 11. ioiw.t 418<br />
Intilnirea cu Nazarie Carazin, cuceritorul Bucurescilor, dddit lull<br />
VdcArescu mijlocul sa dispard faro primejdie. El convinse pe eroicul<br />
personagiu ca, dacd e vorba, cum dice el, ca solia sa mergd pand la<br />
'farina, trebue autorisatiunea largo a boerilor pribegi. Pe acestia,<br />
fiind-ca scia unde sunt, se oferl sa-i caute. El o porni in pripd spre<br />
Brasov, de unde ... nu se mai intorse. (1)<br />
Noua deputatiune trimesd. la Petersburg fu alcatuitd din Mitropolit,<br />
Brancovenu, Pantazi Campinenu si Vistierul Michaiu. In a doua solie,<br />
din 1772, acesta se intimpina iardsi. De la Petersburg Michaifi, acum<br />
General si Ban, ven1 la Bucuresci numai pentru a-si desface averea si<br />
a-si lua hartiile si cartile. In tars nu se mai intOrse esentialul pentru<br />
acest ilustru si invetat boer muntOn era sa traiasca sub stapanirea<br />
Rusilor dacd. nu ell la dinsul, atunci macar el la dinsii!<br />
Venim acum la cuprinsu] cronicel, pe care am numit-o a doua cronica<br />
a Cantacuzinilor, pentru a o deosebl do Anonim .<br />
Dupd cuprins ea se desface in trei : a) partea de la inceput pana<br />
la domnia a doua a lull Mircea Ciobanul; b) cea care merge do aid'<br />
pand la mOrtea lull Serban Cantacuzino ; c) ultima parte, care duce<br />
pand la anul 1775.<br />
Partea Irani e o lucrare critics, de tale mai multe on ipercriticd,<br />
si mall tot-deanna destul de naive. Ca basd, regasim Anonimul', acea<br />
veche chronologhie si letopisit», din care compard, dup5 cat se pare,<br />
une-ori versiunt deosebite, necunoscute noun. (2) Pentru indreptarea<br />
si intregirea vechit cronice cantacuzine, autorul intrebuinteza un cletopiset<br />
unguresc , citat prea putin si pentru lucrurl prea generale,<br />
pentru a puts stabill o identificare (3), §i analele serbesci, (4) pe laugh'<br />
Bizantini. Dar principalul ski mijloc de control e acea lucrare tabelard,<br />
cuprindend sciri luate din pisanill si chrisove, pe care d-1 St. Gre-<br />
(1) Ibid., p. 279 80. Cf. Arch. rom., ed. a 2-a, I, p. 210 si urm.<br />
(2) in traducerea grecesce. sta chiar la inceput r rcaXac« xpoyoXoyEa %at ).Caro 7ciaac*<br />
(dar cf. originalul romanesc, citat in text). Mai departe, traducerea (pentru mo-<br />
ment nIt pot intrebuinta originalul) pure in opositiune letopisetul si<br />
tcronologia,<br />
(p. 245). Xpov6Tpapoc e identic cu Xturorctog (p. 257 8 ; ass se si constata din original,<br />
unde sta letopiseti pretutindbnea aprope) si deosebit de xpoyoXoria, care, acesta, e<br />
Anonimul , ass cum it cunoscem. Dace aiurea (p. 261) e pomenita o icTopi.A<br />
deosebita de xpovioupoc, care aid e tAtonimulp; ms. original are: cacl dkn isto-<br />
riile ce zice ck au ste.tut trei Domnii Hronograful numal nu lice care Mircea*<br />
(ms. Academiei).<br />
(3) D. ex., la p. 241.<br />
(4) P. 241s, 244.
419 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 117<br />
cenu o atribuise odiniora fara motiv strabunulm seu, Logofetul Radu.(1)<br />
TOth eruditiunea documentara ri epigrafica a criticulm e luata din<br />
acesta opera pregatitOre pentru o istorie critica a Terii-Romanesci.<br />
Pang. child Museul nostru de Anticitat] care poseda unicul manuscript<br />
cunoscut al cronologiei tabelare, nu va fi deschis cercetatorilor,<br />
natura si importanta acestor tabele nu se va putt cunOsce in chip<br />
satisfacetor. Nu cred insa ca me departez de adever exprimand phrerea<br />
ca lucrarea de care vorbim a fost facuta de Constantin Can<br />
tacuzino Stolnicul sau de tine -va pentru dinsul, pe vremea child invetatul<br />
boer avea de gand sh continue dincolo de timpurilo originilor<br />
cercetarile sale entice relative la trecutul Principatului munten.(2)<br />
Precum Genealogia e lucrata si dupa materialele adunate de Stolnic,<br />
ash note si manuscripte de a ale lui, asthcji perdute, au ajutat sarcina<br />
scriitorului Crono logiei critice.<br />
Despre partea a doua e putin de spus. Se resuma «Anonimul ,<br />
pastrandu-1 greselile 1i adhogend cate va confusium proprii. Adaosu<br />
rile, pe lauga cele relative la Cantacuzini si pe can le-am enumerat<br />
mai sus, sunt imprumutate Cronologiei tabelare ; dar aceste din urma<br />
adaosuri sunt f6rte putine.<br />
A treia parte e mai originala.tntaiu, ea merge alatmi de cronicele analisate<br />
pang aici. Apoi, de la 1733 inainte, ea formeza singura cronica<br />
muntena Ong. la rasboiul ruso-turc din 1768, descris, cum se scie, in<br />
special, de Dumitrache Clucerul (3) si povestit, in parte, si de cronicarii<br />
Dionisie Eclesiarchul $i Vachrescu.<br />
Se mentioneza la $erban-Voda, ceea ce lipsesce in A nonim : scola<br />
grecesca ce a intemeiat, introducerea porumbulm, crearea unei fabric°<br />
de postav la Afumati, cladirea Cotrocenilor, felul onorabil cu care se<br />
plata tributul, pe care Turcii veniau ei de-1 luau. Domnia lui Brancovenu<br />
e povestita fOrte scurt $i incurcat : introducerea vacaritului<br />
(1) Cf. si primal memoriu din aceste Anale. Cum se vede din pi efata lut Gre<br />
cenu (mai sus, p. 330-2), nice un cuvint din ea nu sustine atribuirea si alte argu<br />
mente nu se pot invoca. Cf. St. Grecenu, in Rev. Romcina, I.<br />
(2) Din cronica lui Constantin Stolnicul am ga it acum in urma un alt e emplar<br />
cornplet, la Bibl Ac. Rom., unde formeza n° 411. TiLlul, aim autentic si deplin, e:<br />
Istoriia Terii-Rum[kinesti, intru care sk coprinde numel ei eel d intei is tine an<br />
fostu lkcuitori atunefif .i apoi cine au mai dk cklicat gi apoi cine o au stkpknit<br />
pink si in vremile de acu cum s'au trasu si stk. Voin publica la stir itul ace tut<br />
memoriu tots partea inedita.<br />
(3) Descoperit Si publicat de d-1 V. A. UrechiA, in acest Anale, t. X Ob v ca ex<br />
punerea din Genealogie, avend aceeast coloare, e mult mat pe larg p ntru ace t tt np<br />
ei<br />
cu total deosebita ca forma. 0 voiu stadia deosebit in continuarta ace for tud'i
118 N. IORGA 420<br />
e puss dupa caletoria Domnului la Adrianopole ; .(1) isvorul nu se<br />
pOte fixa, scirile date aid aflandu-se on -unde. La Stefan Cantacuzino<br />
se dail lamuriri asupra fugei Domnel Fauna.<br />
Fats de Nicolae Mavrocordat, cronicarul e aspru : 11 rnustra pentru<br />
reutatea -i cu boerii, pentru favorisarea Turcilor de la hotare, cari,<br />
multamita lui, incalca pamintul tern (din contra, Popescu atribue<br />
Domnului, in a doua earmuire a lui, reluarea de la Turci a paminturilor<br />
incalcate). f2j Domnia lui Ioan-Voda, e, in schimb, aratata ca<br />
fOrte buns , O. se dail probe de caracterul patriotic §i filantrop al<br />
Voevodului. tutors, Nicolae Mavrocordat e, data acesta, drept si mi-<br />
lostiv , dupa care calificatiune se da o lista de : vacarit, pogonarit, etc.<br />
Cat privesce domniile urmatore, tractate fOrte pe scurt, din ele se<br />
desface un pronuntat simtemint de aversiune pentru Racovitesci: pentru<br />
Michaiu, care introduce obiceiuri de coruptiune la Porta §i distruge<br />
influenta boerilor in alegerea Domnilor ; pentru Constantin Racovita,<br />
unelta bas-capuchehaei Manolache, partinitor pentru Greci §i lacom<br />
de barn ca §i tatal seia, crescatorul de §ferturi earl* nu mai erail<br />
§ferturi ; pentru Stefan, care mo§tenesce de la fratele sea suzeranitatea<br />
lui Stavrachi i cade odata cu acest suzeran, dupa ce ucide boeri,<br />
lucru extrem de gray, starnesce rascOle i le potolesce taind capete.Fata<br />
de Constantin Mavrocordat *i de reformele acestuia, descrise pe larg<br />
in statistics, el are simteminte de simpatie, cari nu slabesc decat<br />
atunci cand Domnul, convins ca nu pOte face cine-va politica idealists,<br />
in circumstantele in cari trebuia sa lucreze, se convertesce la.<br />
regimul extorsiunilor §i favoritilor. (8) Ghiculescii sunt si ei destul de<br />
bine tractati : Grigore II, ca §i Scarlat, laudat in deosebi, in ambele<br />
domnii; acesta ca si Alexandru, fiul ski §i Grigore Alexandru Ghica.<br />
Si spiritul activ, organisator al lui Ipsilanti e apreciat cu dreptate.<br />
Daca ne intrebam acum de unde sunt luate aceste notice, trebue<br />
sa admitem continuarea in casa Cantacuzinilor de notice istorice, cari,<br />
prelucrate, ail dat a treia parte a earth lui Michaiu Banul.<br />
XI. Cronica ambelor Prineipate.<br />
S'a dat o importanta nejustificataf.4) unei cronice a Terii-Romanesci<br />
§i Moldovei, pastrata in Biblioteca Museului de Anticitati. Din<br />
(1) Cf. mai sus, p. 396.<br />
(2) V. Popescu, p. 107-8.<br />
(3) E de observat ai<br />
lucrul ca Mateiii, tatal lui Michaiu, fusese ocrotitul Jul Constantin-Voda.<br />
(4) V. in intaiul memoriii din acest volum observatiuni in'acesta privin0 (p. 83).
421 <strong>CRONICELE</strong> isiUNTEME 119<br />
acesta compilatiune avena un ms. complet si la Biblioteca Academ'el Ro<br />
mane, pe langa un al doilea, care ne da insa, dupa titlul de Litopisetul<br />
terilor Moldova i Tara-Munteniasca, de cand s'au discalicat , numai cro-<br />
nice moldovene pans la mazilia dintaiti a lui Michaiu Racovita.<br />
Manuscriptul complet al Academiei porta titlul: Leatopisetul Th.<br />
rxi-Rumknesti i a Moldove[i], de viiata a prea-luminatilor Domni ce<br />
au stkpknit intru acesto 2 tkr[i] si ce s'au lucrat in zilele lor, i a<br />
pkrtilor streine, care se mergiesescu cu aceste tkri ; pre largu aduiiate<br />
den multe letopisete si cu bunk indreptare alcktuit, precum se veade.<br />
Cronica merge pang la retragerea Domnului Moldova' Moise Movila<br />
in Polonia. Nu e o cronica a aminduror Principatelor in Intel°.<br />
sul mai serios al cuvintului, ci ni se da pe rind, cand povestirea<br />
cronicarilor moldoveni, cand aceea a Anonimului , pentru Tera-Romanesca.<br />
Numai forma e schimbata une-ori, teed ce constitue singura<br />
originalitate a lucrarh, pentru alcatuirea careia i-a trebuit nocunoscutului<br />
compilator din secolul al XVIII-lea numai harnicie si<br />
persistenta de copist<br />
XII. Cronica expeditiunil in Morea.<br />
Kogalnicenu a tipArit in Archiva sa Roma nescei o monografie isto<br />
rick mai mult w jurnal al campaniei Turcilor in Morea impotriva<br />
Venetienilor. (1) Cate-va cuvinte asupra natures lucrarii si asupra autorului<br />
ei, care se 'Ate determine fare greutate.<br />
Constantin Stolnicul Cantacuzino, de care am vorbit atat de adeseori<br />
pand aids, avii, pa langa fata sa Maria, care deveni sotia lui Radu<br />
Dudescu,,(2)--si o alta, Ilinca. La inceputul secolului al XVIII-lea, cand<br />
marile dusmanii neertatOre ale trecutului incepuse a se uita, Stolnicul<br />
marita acesta mai mica fiica a sa cu fiul Vornicului Stroe, fiu el<br />
insusi al unui teribil vrajmas de odiniOrd, al acelui Stroe Leurdenull<br />
autorul moral al peirii betranului Postelnic Constantin. (S). llinca Cantacuzino<br />
lug tine ar fi credut sub erban-Vodti la putinta unei<br />
asemenea casatorii? pe State Leurdenu. Ni s'a pastrat f6ia de zestre<br />
a miresei, care, scrisa sub dictarea Stolnicului, incepe : Din noianul<br />
bunatatii, milii si proniii lui Dumneleu sosindu si zioa calatoriei<br />
(1) II, p. 5 $i urm.<br />
(2) V. mai sus, p. 382, nota 2.<br />
(3) Stroe II fu $i el Mare-Vornic, sub Brancovenu. N'am la indemana mijlocele<br />
de a-1<br />
stabill cariera.
120 N. IORGA 422<br />
fie]. meale Ilincal Ca[n]tacuzenn, [in] numele §i slava acklui veaeinic<br />
Dumnezeu, aids zeastrele et semnamu, v6leat de la Spaseniia Lumi].<br />
1701, mecguA Ienuar 27 All §i se mantue: ySi mai nainte §i ma]. pre<br />
urma de toate acestea, harul Domnului Dumnezeu ca sa Be cu dinsa<br />
rugam §i a nOstra parintilor ei blagosloveniia ii damn: Costandin<br />
Cantacuzino, biv Vel-Stolnic .(1)<br />
Sub *tefan-Voda, cumnatul seu, State Lenrdenu, ridicat la rangul<br />
de Mare-Paharnic, priml misiunea de incredere de a merge in slujba<br />
Mariei Sale §i a Porte]. la Tarigrad (4 de unde, dupd o scurta §edere,<br />
el intovara§1 o§tirile imp eratesci in Morea.<br />
In editiunea lui Kogalnicenu §i in ms. 264 al Academiei Romane,<br />
care a servit, cred, pentru acesta editiune, titlul cronicei inspirate de<br />
State Paharnicul e: Istoriia WMi ce s'au facut asupra Amoreil [in<br />
Kogalnicenu: Moreii] la anul 7223 . Acest titlu, fie al autorului, fie al<br />
unui copist, e prea ingust. Yn realitate, opusculul e istoria intregei<br />
misiuni a Leurdenultu §i cuprinde §i petrecerea trimesului domnesc<br />
in Constantinopole: ea so opresce la data de 12 Novembre st. v., la<br />
rechemarea patronulul.<br />
Partea de la inceput e cea mai importanta pentru istoria nOstra :<br />
se povestesce pe larg osinda famine]. lui BrancerVenu, ca un lucru<br />
vedut de autor, se pomenesce averea acestui Damn depusa in strainatate:<br />
la Sfete Marco, la toca Venetiei . (31 Se mentionoza trecerea<br />
lui Carol XII prin Muntenia, adaogendu-se la sfir§it: precum istoria<br />
lui va fi aratand .(4)<br />
A doua parte, Jurnalul campanim, are in bchimb, un interes de istonic]<br />
universala mai mare. E un isvor de capetenie pentru rasboiul<br />
veneto-turd din 1715 §i o excelenta 5i amanuntita descriere a Moreii<br />
§i a drumului care dudes din capitala Imperiului otoman in peninsula.<br />
0 traducere intr'o limba apusend a acestui isvor n'ar fi de loc<br />
inutila.<br />
Ca forma, povestirea e une-ors interesanta, cate odata forte naiva,<br />
ca in locul undo ni se asigura ca la Seres aerul e greu pentru barbat],<br />
iar pentru neveste bun, ca stint prea frunn5se 45) Din nenorocire,<br />
limba e grOznica: in nici un alt monument literar romanesc decat<br />
(1) Documentul 128 XLV al Academic' Romane<br />
logia Cantacuzinilor, p. 563.<br />
Pentru casatorie, v. si<br />
Genea-<br />
(2) Istoriia o,stirii,<br />
(3) P. 6 $i urm.<br />
(4) P. 21.<br />
(5) P. 32.<br />
p. 6.
423 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 121<br />
in Istoria otomand a lui Vacarescu nu se gasesc atatea turcisme. Aim<br />
se adaog, pentru a desavirsi babilonia, citatium grecesci §i cuvinte<br />
italiene usitate In Orient: crepublica , bailo , soldati , prevedor<br />
(proveditore), cstraordinarii , printip , armada , baniu , .consilium ,<br />
precum si constat cu satisfactiune originea acestul interesant neologism<br />
peruca . (1';<br />
Din cele ce am spus pand aim so vede ca avem a face cu cine-va<br />
care, deli Roman de origine el compara un rid din cale cu Argesul,<br />
petrecea de mult la Constantinopole, §i anume Inca din tim<br />
pul Sultanulul Mehemed (IV ; -1- 1691) ne povestesce o intimplare,<br />
o caftanire de sef de bres1a intimplata pe acel timp (2), traind in<br />
cercurile diplomatice ale capitalei turcesci. Mai explicit, avem a face<br />
cu un functionar inferior, cu un dragoman pete, al capu-chehaielicului,<br />
modern : legatiunii, Torii-Romanesci la Perla. El intovarasi neaperat<br />
pe State, un Ambasador extraordinar , dar remase in vechile<br />
sale functiuni i dupa plecarea Dumisale Vel-Paharniculm .<br />
Dar II putem sci §i numele. In cursul povestirii so pomenesc toti<br />
eel ce intovArgsird pe Leurdenul. Sunt putini : Iorga Buicliul, un<br />
Armen;
122 N. IORGA 424<br />
bandit Michnea, dupa turcire, la Alep ; dar capitolul acesta nu pote fi<br />
inteles decat ca o ochire asupra isverelor nationals intrebuintate de<br />
istoricul grec pentru all forma propria-i naratiune,<br />
De la inceput, Fotinb, care-§i citeza isverele, pOmenesce deosebite<br />
cronice ale Orli Occippat Tom-Asti xpovoXoyEaL) (1), §i el le lamuresce, cand<br />
discuta, cu pricepere, cestiunea data Radu Paisie e sail nu identic cu<br />
Petru de la Arge§, cestiune, care, resolvita de dinsul in sens afirmativ,<br />
a mai Incurcat totul multa vreme pe istoricil no§tri. (2) Vechia<br />
cronica muntena (7roacabv tormov xpovotOv), cronica muntena mai veche<br />
(Repov f3Xxxotin xpombv raXa.t6repov) e Anonimul , iar cronologia critics<br />
din care lea fara scrupul, se ins emna la el prin o cronica mai noua<br />
a Terh-Romanesci (gv vethrepov zpombv rils BXaxEn4). (3)<br />
Anonimul lui Fotinb cuprindea insa locuri can lipsesc in acesta<br />
cronica, a§a cum a publicat-o Balcescu, $i 'Ate §i in manuscriptele ce<br />
avem astadi. Cand descrie lupta pentru tron dintre Mateiii-Voda §i<br />
Radu Alexandrovici, el in§ira o suing de amanunte, cari suplinesc o<br />
lipsa a Anonimulin cum e cunoscut. Se arata la istoricul grec cornpunerea<br />
armatei moldovene : calarii sub Hatman, sub fugarii Mihu<br />
Spatarul i Hrizea Vornicul, Seimenii §i slujitorii, sub .eff moldoveni<br />
Si boeril roman: Dimitrie Vistierul Dudescu, Nicolae Vornicul, Papa<br />
Logofetul, Aga Vasilache, Stolnicul Catargiu. Se descrill fasele luptel,<br />
care ar fi tinut opt cesuri. Moldovenii fug pana la $tefanesci, Domnul<br />
for se retrage la Afumati. Mateiti erta pe Muntenil prin§i. Doi<br />
marzaci §i unii Moldoveni cad, iar dintre al Domnului de tera sunt<br />
rani Ivaco Vornicul, Predeocu Paharnicul §i Menu. De ambele<br />
parti,<br />
mortis ar fi fost 5.000 de omens. (4)<br />
Constantin Capitanul a fost Si el utilisat de Fotino. Dovada o avem<br />
la fabula originil lui Michaiii Vitezul, fabula care e tradusa in introgime<br />
§i intercalata. 5) Dar naratiunea pentru acesta domnie e mai<br />
mult a Anonimului,, acolo unde nu se intrebuinteza isverdi straine,<br />
ca Istvanffy pete. (6)<br />
Afara de aceste cronice, istoricul grec, care n'a avut, se pare, inaintea<br />
ochilor Cronologia tabelara, scete scirl din notele relative la mama-<br />
.<br />
(1) II, p. 24, nota; passim, pe margine.<br />
(2) V., in acesta privinta, Hurmuzaki, XI, p. 854, nota 3.<br />
3) P. 95 6.<br />
(4) P. 162 Si urm. Aceeasi versiune e cea tiparita, pentru partea anterioia din<br />
luptele lul Mateiu contra lui Leon-Voda, in Cipariu, Archiva, pp. 17-19. Cipariu nu<br />
da nici o indicaOune asupra seu.<br />
(5) P. 113, nota.<br />
(6) Pomenite odata, ca negotiator: Ylopxy oiby (p. 182).
425 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 123<br />
stirile i bisericile din tern, note pe can probabil §i le a luat singur,<br />
pentru acest stop. (1)<br />
Unde inceteza Anonimul , el se adreseza, la legatura neoficiala cu<br />
cronica lui Grecenu de uncle iea dinth de leu m. Turcilor §i Tata ilor<br />
) §i. la Cronologia critics : recomendarea lui Gheorghe Beizadea<br />
de tatal seil murind e, dupa .cat se pare, un adaos al istoricului de<br />
la sine. (2)<br />
Iar de la Brancovenu inainte, afara de documente, se folosesc 1mpreuna<br />
Grecenu §i Popescu ca autor de memorh i cronicar oficial,<br />
alaturi cu Cronica balacenesca (?), Cronica do sub Grigore Ghica i<br />
Cronologia critics , apol de la o vreme, numai acesta, remasa singurul<br />
isvor. In fine, de la 1775, cronica e personala a hu Fotinb.<br />
XIV. Cronica ha Del Chiaro.<br />
Del Chiaro e plin de la un capet pang. la altul de informatium istorice<br />
propriil dise. Dar nu de acestea a0 de putin §i de rar intrebuintate,<br />
voim sä vorbim, ci de o adeverata cronica, de un letopiset<br />
italienesc , care incepe la p. 119 §i ne duce pand la sfir§itul<br />
prima domnii a lui Nicolae-Voda §i la plecarea autorulm din tera.<br />
Del Chiaro a ocupat o sarcina la Curte sub Brancovenu i Stefan<br />
Cantacuzino, memoriei carora a remas devotat, §i dupa caderea acestor<br />
doi Domni. Colerea povestiril sale e dem o colOre favorabila ultimilor<br />
Domni de tera, pe cari-1 apera §i-i compatimesce. Partea din urma,<br />
cea mai importanta, servesce pentru a completa §i controls povestirea,<br />
une-ori prea resumata Si tot-deauna partials, a cronicaruhu mavrocordatesc.<br />
SA' examinam mai amanuntit acesta cronica, a careia importanta n'a<br />
fost in de ajuns apreciata de istorich no§tri.<br />
Avem intaiti o parte care nu folosesce decat ca sa ne orate ignoranta<br />
autorulul. De§1 cunOsce cronicele de familie ale boerilor mun<br />
teni §i, do sigur, cronica oficiala, de§1 vorbesce, ca isvor, de Ore-can<br />
manuscripte romanesci, alcuni manoscritli valachi , Del Chiaro n'are<br />
o idee cat de putin precisa asupra istoriei Terh-Romane ci puma la<br />
Antonie-Voda. El mentioneza cu lauds pe Michaiu-Vitezul, dar sare<br />
de la acesta la Mateiu -Voda, vestit in istoria Romanilor , careia sta<br />
la indoiala data sa-I acorde doue-cjeci. de am de domnie sau ... do<br />
(1) Se vorbesce de bisericile facute de Mateiu si Va ile Voda la impac rea for<br />
(p. 180), se da o lista mai completa a zidirilor lui Mateiu (p. 196).<br />
(2) P. 262.
124 N. IORGA 426<br />
done on pe atata. Printr'o pricepere speciald a letopisetelor, carturarul<br />
italian ajunge sd ne vorbesca de rescola lui Mateiil, sprijinit de<br />
Serbs §i Bulgari, de infrangerea lui numai multumitd TAtarilor, de<br />
prinderea, de omorul sail rescumierarea lui lardsi un lucru ingaimat<br />
si de ingroparea rdsboinicului Voevod la Arnota, zidita de ...<br />
Negru-Vodd, in loc ass de prapastios ca nu pot trece nici care nici<br />
cal ; Mateiu ar fi strdmutat apoi capitala de la Tirgoviste la Bucuresci.<br />
Despre urmasii lul Mateiil, Del Chiaro nu ne povestesce nimic, negasind<br />
nici un lucru insemnat cu privire la dinsii. Dar se incurcd<br />
intr'o disertatiune ended asupra lui Gratiani, al chrui loc intro Domnil<br />
celor doue Principate nu isbutesce a-1 determine.<br />
Intilnim totusi in acesta parte inutild $i cate-va notile noue, dar<br />
supuse controlului. Del Chiaro ne asigurd ea Mateiil a indltat mandstirile<br />
Plumbuita, Brebul langd Camping, Strehaia i Hotdrenil langd.<br />
Olt, inchinata Sfintului Munte. 4)" Sub el s'ar fi ridicat i tributul,<br />
care ajungea la 300 de pungi, adecd 150.000 de galbeni turcesci<br />
(reali), ceea ce se potrivesce cu adaosul de 125.000 de TpOcnot, pm-Ilona<br />
de topografia cantacuzinescd la aceeasi domnie a lui Mateiil. (.2)<br />
A doua parte se intinde de la Antonie-Vodd (mai bine, si vom yea"<br />
de ce, de la intaia domnie a lui Grigore Ghica) pand la suirea pe tron<br />
a Brancovenulth. Nici sub *erban-Vodd, Del Chiaro nu se gdsia in<br />
tors §i, la intrebuintareal manuscriptelor sale, se pare ca nu era<br />
tocrnai atent §i sirguitor. In acestd parte, Fara indoiald forte utild,<br />
cronologia lipsesce sau e cu desdvirsire gresita, amanunte precise nu<br />
se gasesc, avem nume proprh putine si nici o ordine nu domnesce<br />
in naratiune ; dar, in schimb, Del Chiaro ne pdstrezd o suma de<br />
anecdote, fOrte interesante §i caracteristice, aucjite de la contempora-<br />
nil domniilor trecute, contemporani intro can trdi, mai tarcliu, la Curtile<br />
lui Brancovenu si lui Stefan -Voda.<br />
Naratiunea incepe cu Antonio -Vodd, bunul DOmnei Marica a Brancovenului.<br />
In spirit ortodox cantacuzinesc, acest Domn bun, dar insignificant,<br />
care era facetoral de droptate pentru familia Postelnicului,<br />
o descris ca un om blajin, iubitor de liniste, pentru el si pentru supush<br />
sei . Dupa Del Chiaro, Voevodul cu vietd simpla (con somma<br />
simplicitci ar fi murit in Scaun, pe cand scim ca mazilul §i-a<br />
termi-<br />
nat cjilele in Constantinopole.<br />
Scriitorul italian erode ca domnia intaiil a lui Grigore Ghica, pe<br />
(1) Cf. Fotino, II, p. 195.<br />
(2) P. 162 din ciatopicz.
427 <strong>CRONICELE</strong> MIINTENE 125<br />
la anul 1660», vine dupd a lui Antonie, pe cand se scie ca a precedat-o.<br />
Inspirandu-se de dusmanil a caror origine n'o cunoseea bine,<br />
el infatisoza stapanirea acestui Grec, < dinteo natiune tot-deauna fatalA<br />
Terii-Romanesci», ca avend drept stop unit resbunarea (de ce ?)<br />
impotriva Cantacuzinilor. Se amintesce mortea Postelnicului Constantin,<br />
laudat pentru mana'stirea Margineni, cu hramul Sfintilor Archangheli,<br />
pe care o cladesce, pentru .frumOsa biblioteca» ce aduna acolo.<br />
Se dati apoi numele fiilor zugrumatului, mentionandu-se si sfirsitul<br />
violent al lui Constantin Stolnicul si Michaiii Spatarul. Del Chiaro<br />
vorbesce de expeditiunea a doua de la Neuhausel, insistand asupra<br />
rolului putin stralucit pe care-1 avii cu acest prilej Domnul dusman<br />
al Cantacuzinilor ; si Cantacuzinul tradator, vincletorul de ruda Dumitrasco,<br />
e atins in aceste rinduri.<br />
Avem apoi domnia lui Radu, ccjis si Stridiagiul, adeca precupetul<br />
de stridii, si el Grec; din Epir, clic altib, domnie stramutata si ea<br />
din gresela inaintea acelei a lui Antonie. Acest Domn cu simteminte<br />
putin favorabile Cantacuzinilor e aratat, si aid ca si in Anonim ,<br />
ca un puitor de dajdii, care cade in urma plangerilor boierimil.<br />
La a doua stapanire a lui Gligorasco-Voda se vorbesce pe larg de<br />
prigonirea familiei Postelnicului : arestatii din resbunare indura, timp<br />
de o septemand, cate o suta de lovituri la talpi, si ni se povestesco<br />
actul de nobil devotament al tinorului Constantin Stolnicul, care primesce<br />
el loviturile ce se destinad fratelui ski mai mic. Afirmandu-se<br />
gresit ca erban ar fi fugit in Creta, viitorul Domn ne e descris ca<br />
un personagiti cchipos si de statura neobicinuita, cum au fost totdeauna<br />
eel din semintia sa).<br />
La Duca ni se descrie copilaria frumosului Grec din Albania, petrecerea<br />
calfei Gheorghe la un abagiu din Bucuresci, intrarea -i la<br />
Curte in rindurile copiilor de cash'. Ca Domn, acesta e invinuit de<br />
nepotism in alegerea demnitarilor sel. El apare ridicol la sfirsit, cand<br />
Domna Anastasia intretine relatiuni cu Logoretul erban Si -i favoriseza<br />
fuga poste Dunare, acea fuga la capetul careia it astepta o<br />
corona.<br />
Pentru a ave hnpresiunea Curtil si personei lui Voda erban,<br />
trebue sa se adreseze cine-va la rindurile ce-i consacra Italianul. El<br />
ne apare aid in OM vrednicia si complexitatea figuril lui energice<br />
si inteligente. cOm cu suflet vast , aspru, nemilostiv, dar drept; neascultand<br />
lid rugaciunile mamel sale si hotarit a-si implini misiunea<br />
pand la capet: acea de a pregatl dupa dinsul pand $i domnia timida<br />
a unui «finer de opt-spre-clece ani . 0 Oste do 35-40.000 de Serbi si
126 N. IORGA 428<br />
Bulgarl 11 incunjura, servitors credinciosi si viteji, earl', in haine de<br />
hoti, ieau inapoi in strimtorile Balcanilor banii birului primiti totdeauna<br />
in regula la Bucuresci de capugiii imperatesci, dintre earl'<br />
nice unul nu vine bucuros sa visiteze un vasal cu un glas si o eautatura<br />
ca ale lui. Vedem la Del Chiaro boeri marl, neastamperati odini6ra,<br />
dar atat de convertiti de atuncea in cat dau bacsis copilului<br />
do casa pentru a sci tOnele Domnului si deschid usa iatacului princiar<br />
facendu-si truce ca intr'o clips de mare primejdie.<br />
Si apol tot la acest cronicar strain gasim mentiunea bunatatil Dom -<br />
nului fata cu ospetii dP peste hotare, iubirea lui pentru mesteri si<br />
logofeti artistic timpului aducerea de catre dinsul de dascali<br />
greci, cars invata gramatica, retorica si filosofie pe copiii boerilor,<br />
cladirile ce le face. E curios numal ca., la sfirsit, curtenul lui Brancovenu<br />
si al lui Stefan-Voda inregistreza svonul ca. Serban ar fi<br />
murit, cum se dice, otravit de ai sec .<br />
Del Chiaro respects amintirea Domnilor cars it adapostise si-1 tinuse<br />
bine in tern strains si ar fi impacat bucuros in povestirea lui antagonismele<br />
adinci can li despartise in vieta, pe decapitatul Constantin<br />
Brancovenu si pe Stefan Cantacuzino cel zugrumat. Dar ar fi trebuit<br />
pentru acesta a ,ascunde si a falsifica prea mult. Scriitorul italian,<br />
care fusese silit sa pomenesca versiunea ce circula in tera asupra<br />
mortis lui Serban, trebue sa atinga, in povestirea domniei lui Brancovenu,<br />
vrajmasia dintre acesta si aderentii familiei mac restrinse a<br />
lui Serban-Voda. Dupd ce presinta alegerea noului Domn ca o violenta<br />
facuta desinteresatului Logofet Constantin, el afirma ca Voda<br />
rechema pe sass la Viena, numai fiind-ca fusese trimesi de predecesorul<br />
seu si sustine ceea ce pare o confusiune de timp, un anacronism<br />
ca el si-ar fi cumperat intarirea de la Turci cu tree sute<br />
de pungi, smulse DOmnei Maria, pazita la Cotroceni de cinci-deci do<br />
slujitori. Dar, la caderea Brancovenului, respunderea cade, nu asupra<br />
easel' Stolnicului, ci exclusiv asupra unui boer nemunten , pe care<br />
nu-1 pomenesce si care a fost identificat de Sincai cu Dumitrasco Ra<br />
covita, fratele lui Michaiu-Voda (1) si . . . ginerele si complicele lui<br />
Michaiu Cantacuzino. La Stefan-VOA el recunOsce extorsiunile, earl<br />
nu se puteail contests, dar le expliica prin cererile turcesm, si acestea<br />
prin necesitatile rasboiului cu Venetienii in Morea. Numai la mOrtea<br />
lui Stefan, Del Chiaro, aruncand vina pe o ruda si un talmaciil ,<br />
(1) III, p. 368.
429 <strong>CRONICELE</strong> MUNTEN 127<br />
iss permite a vede in aceste intrigi mans rasbunatere a lui Dumne<br />
deti, pentru poirea Casel Brancovenulin.<br />
In fine pentru Nicolae-Vod5. Italianul are cele mai dusmane c. sim<br />
teminte ; el nu cruta nicairi pe prietenul Turcilor Si prigonitorul Can<br />
tacuzinilor. Dupa prinderea Domnului de Imperial' (1716), scriitorul<br />
nostru parasi in curind tera.<br />
ma cum e, cronica lui Del Chiaro e pretiesa. Sunt in ea lucruri<br />
pe call nu le gasim aiurea. La dinsul se afla cea mai blind expu<br />
nere a neintelegerilor dintre Brancovenu si Curuth lui `Moly, dupa<br />
campania ardelen5. din 1690. Causele caderh lul Constantin-Voda sunt<br />
expuse forte pe larg, si mai ales acele asupra carora isverele de tern<br />
tree in scurt: intrigile §i, in genere, legaturile cu strainatatea (avom,<br />
in reproducere, pana §i<br />
medalia de our batuta de Domn in Ardel<br />
pentru o aniversard, care fu data mortis sale). Mazilirea sus Stefan e<br />
povestita aid mai bine decat ors -undo. Acest curten i tet ne da si<br />
piese oficiale : cererea lui Brancovenu la Porta pentru casatoria fiului<br />
sell Radu, firmanul pentru scOterea lin Stefan Cantacuzino. Une-ori<br />
potrivirea lui cu uncle cronice muntene Popescu, cronica de sub<br />
Ghica ne-ar face sa admitem un imprumut (nu se 'Ate fixa de la<br />
care la care), sail folosirea acelorasi insemnari do familie.<br />
XV. Cronica latina a tovar5sulin Ins Antide Dunod.<br />
Sunt mai multe insemnari relative la Domnii de la Antonio Voda<br />
pan5. la Serban, in al decelea an al stapanirh sus. Insemarile acestea<br />
fac parte dintr'o descriere, de cea mai mare importanta, a Terii-Romanesci<br />
in 1688, descriere facuta de un catolic, autorul se intrebg,<br />
intro altele, dac5. Voevodul e favorabil catolicilor §i respunde : .e<br />
eel mai mare dusman al nostru (1), de un cleric cult, de un agent<br />
imperial care pomenesce de la inceput atarnarea Principatului de<br />
Ungaria, adaogend ca normele de guvern unguresci se aplicau dincece<br />
de mums (2), de o persona, care scrie dupa mortea lui Duca la<br />
Lemberg (1685) si in al decelea an al domniei sus Serban de cand<br />
e Domn, mi se pare ca e al ecelea an (4) Ar fi mai mult decat<br />
trebue pentru a atribui lucrarea lui Antide Dunod, prelat catolic, in<br />
(1) Magazin, V, p. 37. Opera a lost tiparita, cum se scie intant de cane Engel,<br />
in introducerea sa bibliograficd.<br />
(2) Ibid., p. 35.<br />
(3) Ibid., p. 42.
128 N. IOTIGA 430<br />
arcinat de Leopold I cu o misiune la $erban in 1687 si cu o a doua<br />
in 1688. Dar autorul necunoscut, pomenind intr'un lot pe acesta -<br />
aderat et pater Dunod, trebue sa vedem in el numai un tovards<br />
al lin Antide. /1)<br />
Dominil protesta la Viena contra intrigilor ce Dunod ar fi tesut in<br />
tOra contra sa, iar Imperatul respunse, asigurand ca preotul e un om<br />
integru si promitend o ancheta (29 lulie 1688). $i tocmai ceea ce distinge<br />
cronica, dad. se pote sa-1 clicem asa, e ura inversunata contra<br />
lur Voda $erban. Pentru a explica tote aceste lucruri trebue a se admite<br />
p6te ca in suita lur Dunod se afla calugarul italian Del Monte,<br />
care lega intaiu relatiuni intro Imperials si $erban-Voda, si ca el ar<br />
fi scris raportul. f2)<br />
Ca si in Constantin Capitanul, Antonie-Voda e aratat ca un om<br />
nul: o umbra de Domn , suplinit in guvern de $ erban, de Mares<br />
Banul si de Radu Cretulescu. La Grigore Ghica se noteza numai timpul<br />
domnien doue-deci de lulu,. La Duca, (mare tiran si mare mancator<br />
, se insOmna jafuri. In fine o diatriba violenta e consacrata<br />
Domnuldi de pe tron. E tiran, lacom, crud, supus capricillor turcesci.<br />
Se enumera : bataia judelm Andrelli de Campulung, care nu voia sa<br />
renege catolicismul, uciderea cu sulite de Tatari a Serdarulm Drosu,<br />
ingropat in pamint pana la briu, aruncarea in ocna a fiului sou de<br />
opt-spre-t ece ani, surgunirea la manastire sr omorul lur Valcu Vornicul<br />
( Bunis &OINK ; sa fi avut Antide notice cirilice la dispositiune?),<br />
chinuirea lur Hrizea: Caruia in chinuri i-a sarit ochiul si, tiranul augind<br />
cu urechile sale tanguirile, strigatul si suspinele lui, audi si vorbele<br />
acestea ce le (Jima Hrizea in chinurile sale : DOmne, nebun esti<br />
si crud ; de ce me chinuesci in desert? Al primit de la mine trei sute<br />
(1) Intr'un loc (p. 64), autorul vorbesce de sforprile ce a facut sub Grigore Ghica<br />
pentru zidirea unc.i biserici catolice in Bucuresci. Din nenorocire, nice in actele<br />
publicate de Fermed2in, lie' in cronica manastiril catolice din Tirgoviste nu gasim<br />
nimic asupra acestei tentative si celui ce o intreprinsese. In privinta ultimei cro<br />
nice (publicata in Arch. ist., I2, p. 46 si urm.), me multumesc a observa ca ea culege<br />
tote notitele et despre istoria nostra din Anonim, pe care-1 si citeza (p. 48). Pentru<br />
misiunile lui Antide, caruia-1 atribuisem 4 eu gresit lucrarea, v. mai sus, in acest<br />
volum de Anale, p. 231 $i urm.<br />
(2) V. mai sus, in acest volum. din Anale, p. 231, nota 1. Obsery si<br />
italianismele<br />
din lucrare (d. ex.: Cingari sive Czingani pe p. 49, 56, 59; megiasci pentru megiass,<br />
calarasci pentru ccilarass (p. 44, 58), armasc pentru armac (p. 48); Capetan<br />
grande al Venetienilor si barigel al Romanilor adusi inainte pentru a explica<br />
functiunea de Armas-Mare (p. 48), mentiunea unei demnitati de la Turin (p.150),<br />
quietantia sive riceuta , pe p 63.
431 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 129<br />
de pungi i m'ai lasat sarac. De ce to inversunezi, neomenosule, in potriva<br />
trupului meu? Ce credi? Am slujit, Si numai in anul acesta am<br />
plata pentru tera 2.800 de pungi, pe can le-ai luat, dar nu sciu cui<br />
le-ai dat . La audul caror cuvinte, Domnul a poruncit grabiasca<br />
mOrtea, si a fost intepat, ba.gandu-i-se tepa de un cot In trup. Se vor<br />
besce de legarea de emeni gm la stalpi, de ratacirea de prinsi cu catuse<br />
prin curtile palatului, de extorsiuni, imprumuturi silite, functiuni<br />
vIndute, pribegiri peste Dunare i munti.<br />
Del Monte scrie aceste lucruri, dar glasul ce audim e glasul invin<br />
silor din Tera-Romanesca, acelasi plans si acelasi blestem ce resuna<br />
in cronica lui Constantin Capitanul. Cele doue lucran istorice se cornpleteza<br />
i trebue folosite impreund, in fata Anonimului encomiastic<br />
XVI. Istoria Terii-Roincinesci in cronicele enc.<br />
Pentru a termina cu totul acesta cercetare asupra isvorelor nara<br />
tive romanesci ale istoriel' Munteniei In secolul al XVII-lea, remane<br />
sa cercetam importanta cronicelor serise in Moldova pentru istoria<br />
terii vecine.<br />
a) Minn Costin.<br />
In intinsa sa lucrare, marele cronicar moldoven vorbe ce adese mi<br />
de lucruri petrecute peste Milcov. Isverele sale sunt insa sau chronograful<br />
lesesc (61) sail informatium orale. E sigur ca el n'a folosit<br />
cronice muntene, dell existenta acestor cronice era necunoscuta ;<br />
it vedem, in adever, lasand grija povestirii evenimentelor din Tera-<br />
Romanesca colegilor serliterari de acolo. Care , scrie el, vorbind<br />
de ispra'vile lui Michnea III, de au facut vre-o vitejie acolo, a crie<br />
Mun ten ii. (2)<br />
b) Nicolae Costin.<br />
Nicolae Costin a scris opera sa tardiu, de sigur din indemnul lui<br />
Nicolae Mavrocordat, daca nu pentru insemn area isvedelor sale, pentru<br />
coordonarea i legarea aeestora cu isvede §i cronice anteriere. Ace to<br />
opera 'Ate fi considerata ded ca o cronica oficiala a Moldovei, in en<br />
(1) Citat la istoria lui Michaiu-Vitezul.<br />
(2) P. 367.<br />
nu,<br />
sa,<br />
Analele A. R. Tom. XXI Meniorizle Seq. Ietorice. 9
130 N. IORGA 432<br />
mavrocordatesc §i, comandata in a doua domnie moldovena a invetatulut<br />
Grec, ea trebuia sa ajunga pand acolo precum au aratat<br />
tots sama sa Nicolae-Voda la a doua domnio a sa, de care se va pomen1<br />
la rindul seu , scrie el intr'un loc. MOrtea singura l'a oprit de<br />
a merge aka de departe, §i Domnul, puind sa se scrie istoriile Moldove],<br />
earl le scosese [Costin] cu ostenela lui , a dat sarcind eontinuarh,<br />
in lipsa unuia mai bun, umilului uricar Axintie. (13<br />
Isvor de capetenie pentru istoria Moldovei de la Istrate Dabija pana<br />
la a doua domnie a lul Nicolae Mavrocordat, cronica celui de al doilea<br />
scriitor din nemul Costinilor e in acelasi timp §i de acesta ne interesam<br />
aid §i un bogat isvor pentru istoria Principatului vecin.<br />
Explicatiunea acestm caracter al cronicei lui Nicolae Costin o gasim<br />
in imprejurarea ca, de la erban-Voda inainte, pana la taiarea lui<br />
Brancovenu, timp de trei-deci i sese de ani, aprope o jumatate de<br />
vac, evenimentele din Moldova ad fost in mare parte determinate de<br />
vointa, de pasiunile, de capriciile celor doi Domni bogati i puternici,<br />
can ocupara tronul munten. Daca acesta tutela in care Voivoqh Teril-<br />
Romanesci tin Moldova, undo pun si scot stapanitorii dupa plat, data<br />
acesta lamuritOre §i caraeteristica egemonie n'a fost observata de istorich<br />
no§tri, ea a fost simtita §i exprimata cu amaraciune §i ru§ine<br />
de mai toti cronicaril moldoveni ai timpului. Numai cat el nu-§i explicail<br />
motivele acestei egemonii; nu intelegeail ca ceea ce dadea Munteniei<br />
puterea sa politica era mentinerea in acesta tera de vechi familh<br />
forte bogate, organisiate pe particle cu purtarea consecuenta, pe<br />
cand, in turburarile de la inceputul secolului al XVII-lea, marile f amilh<br />
moldovene se ruinase, se impra§tiase, disparuse, lasand o Vera'<br />
fara frunta§i, careia i se putea impune on -ce aventurier, care avea.<br />
§i el libertatea sa stapanesca in felul ce-I convenia mai bine.<br />
Afars de scurte mentiuni fara folos, istoria muntenesca incepe a fi<br />
expusa in Nicolae Costin la domnia in Bucuresci a lui Duca-Voda,<br />
domnie care trebuia firesco sa intereseze pe Moldoveni, Duca find col<br />
dintaiiz Domn dupa Vasile Lupu, care sa fi domnit mai mult in ambele<br />
ten (domnia lui Gheorghe Ghica a fost, de o parte *i de alta de<br />
Milcov, un fel de provisorat, un scurt interim domnesc).<br />
Domnia lui Duca din Bucuresci e zugravita in colori defavorabile,<br />
caw in Moldova mai ales, Albanesul era forte nepopular pentru extorsiunile-]<br />
fall do margin!; dar nici lupta adversarilor sea, Cantacuzini],<br />
un nem ce le cliceail $aitanesch<br />
, nu e descrisa cu simpatie<br />
(1) La finea eronicel lul Axintie (Kogalnicenu, II).
433 <strong>CRONICELE</strong> MUNI'ENE 131<br />
De lupta acesta insa se intereseza Costin forte de aprope, §i o mul-<br />
'Vine de lucruri none se pot scot° din naratiunea lui. Do la dinsul<br />
aflam genesa puterii Cuparescilor, Rosetescilor, amenil lui Duca-Vod5,<br />
in acela§i timp servitorii i patronil lui la POrta, exploatatori al until<br />
Principat sau al celui-lalt, dupa cum Domnul for era aruncat de scirta<br />
pe tronul din Iasi sau pe eel din Bucuresci. Cronicarii munteni nu<br />
ved decat jocul partidelor din tell §i uita cu totul elementul politic<br />
grecesc al favoritilor: betranul Cupar capu-chehae, Lascarache, un<br />
Mare-Spatar, altul : Iordache, Mare-Postelnic, cumnat al lui Voda; unul<br />
mai mic, pentru moment numai Gramatic : Scarlatache. De ace§tia no<br />
vorbesce cronicarul moldoven.<br />
Costin povestesce conflictul dintre Domn §i Cantacuzini, cu multe<br />
amanunte none, inchiderea §i pribegirea lor. El cunesce relatiunile<br />
lui erban cu 'Minna Anastasia §i da o descriere nu se pOte mai circumstantiata<br />
a fugei Logofetului. (1)<br />
Dar el suprima din expunerea sa evenimentele petrecute in Muntenia<br />
sub erban-Voda, trimeMnd pentru cun6scerea lor la cronica<br />
de opositiune, a lui Constantin Cdpitanul. cDe carele Nerban] destul<br />
serif' letopisetele Muntenilor, cat ail fost de tiran (ff) qi lacom de sange,<br />
ca,<br />
luand Domnia, §i acela pre multi boeri, marl §i midi, ail °morn<br />
Mra de villa, cu multe feluri de mortis (8) El puinenesce numai mOrtea<br />
lui *erban, la o data care e esacta numai dupa stilul nou. (4)<br />
De aici inainte, istoria terii vecine e atinsa mai rar de cronicarul<br />
mavrocordatesc. Se vorbesce abia de dumania dintre «Constantin-<br />
Voda» (Caritemir) al Moldovei §i (Constantin-Voda (Brancovenul) al<br />
Terii-Romanesci §i de incidentul sprijinirii lui Staico pribegul de eel<br />
dintaiil contra celui din urma. Se mai vorbesce, in trocat, de petirea<br />
unei fete a Domnului munten de catre Antioch-Voda, refusat din causa<br />
lui Staico, din causa originii plebeene a domnescului petitor si par-<br />
tinirii lui Brancovenu pentru Domnul moldoven mazil Duca II. Se<br />
mentionoza participarea muntend la expeditiunea de la Camenita, intrigile<br />
vecinilor cu pribegii, sustinerea lui Antioch contra lui Nicolae-<br />
Von (5) Luarea Brailel de Toma Spatarul §i RuO: e descrisa original,<br />
dupa
132 1T. IOWA 484<br />
Case]. lui Basarab-Voda e istorisita mai pe larg, cu date, numai<br />
intr'un adaos muntOn, pe un ms. posterior anulin 1770. (4)<br />
c) Axintie Uricarul.<br />
E, cum am spits, de mai multe ors, continuatorul mavrocordatesc<br />
al lut Nicolae Costin, care descrie a doua domnie a patronului sal,<br />
pans la stramutarea-1 in Muntenia.<br />
Cronica e forte pe larg, un adeverat cjiar al domnie'. Tonul e mai<br />
oficial decal la boerul mare §1 distinsul carturar ce fusese Costin.<br />
Sa vedem ce evenimente muntene se afia povestite aid §i in ce colori,<br />
incuviintate de stapanire.<br />
Axintie vorbesce, in cuprinsul cronologic restrins al povestiril sale,<br />
de caderea lut Brancovenu §i de a lul *tefan-Voda.<br />
El mentioneza cu amanunto pe cea dintaiu, vorbind §i de chinurile<br />
suferite de Domnul mazil. Dupa o istorisire mi§cata, el adaoge :<br />
Care veste [a mortii lui Constantin], veld-rid la Nicolae-Voda, mult<br />
i -au parut rail si fOrte s'ati intristat. (2) In Moldova, uncle lucrul nu<br />
putea sä alba consecinte, Nicolae Mavrocordat permite scriitorulul sett<br />
urmatOrea judecata asupra Brancovenului: «Acest savir§it ail luat<br />
acel vestit Domn Basarab-Voda, carele ail domnit 27 de an' cu multi<br />
fericire si at. facut Vera -Muntenesca sciuta $i<br />
vestita in multe part'<br />
ale lumii, §i nu este de mirat, ca bite ale lumii sunt deserte, $i bogatine,<br />
§i slava ...<br />
Am aratat mai sus ca. Mavrocordat n'a putut fi strain de mazilirea<br />
lui Stefan Cantacuzino, dar o cronich ofieiala n'o putea spune. Yn<br />
Axintie, Dumitrachi Iuliano, capu-chehaiaua lui Nicolae-Voda, e chemat<br />
subit la Porta pentru a i se da surprinclOtOrea veste a schimbarb.<br />
Avem apol transmiterea scirii §i ceretnonialul stramutarii. (3)<br />
d) loan Neculce.<br />
De sigur, cu tote slabaciunile lui, unul dintre cei mai simpatici vechi<br />
boeri roman' §i cea mai simpatica figura printre cronicarii inoldoveni.<br />
Autor de memorh cadi cronica lui se preface indata in memorii<br />
(1) P. 114 nota 1. Cf. p. 115.<br />
(2) P. 163. 0 meOune despre trecerea Tatarilor prin Tera-RonAnesc5. sub (Basarab-Voda<br />
la p. 137.<br />
(3) P. 171 2.
435 <strong>CRONICELE</strong> MIINTENE 133<br />
el da dovadd in ele de o obiectivitate pe care am cauta-o in zadar<br />
in autorul de memorii munt6n, Radu Popescu.<br />
Cum destainuesce singur in prefata, Vornicul Joan a scris pentru<br />
partea mai veche dupd isvocle, de la unit §i la alth., §1 dupa comunicatiuni<br />
orale. Iar de la Constantin Duca inainte, el reproduce dictarea<br />
memorial sale de betran sfatos, pe care povestirea celor vecjute it bucura<br />
§i-1 induio§ezd. Nu mi-au mai trehuit istoric strain sa cetesc §i sa<br />
scrid,<br />
ca au fost scrise in inima mea. _(1)<br />
Incepend pe o vreme cand se banuia numai ca Nicolae Costin a<br />
scris o cronica, adecd indata dupd mortea acestui Boer §i inaintea<br />
transcrierii din ordin domnesc §i publicaril lucrarii lui, el continua<br />
povestirea sa pand la 1743 §i nu-i dete o forms/ definitiva decat dupa<br />
1734. (2)<br />
Neculcea e, de sigur, analistul moldoven, care trebue intrebuintat<br />
mai dese -orI pentru istoria muntenesca. Bogdtia sa de amanunte privitOre<br />
la cele petrecute paste Milcov nu se p6te compara cu num6rul<br />
de sciri date neegal de Nicolae Costin. Si me grabesc a adaoge ca<br />
aceste amanunte din Neculce sunt cu atat mai pretiOse cu cat el n'a<br />
cunoscut nici o cronica a Terii-Romanesci.<br />
El incepe intaiu cu Grigore-Vodd §i ne descrie fuga lui la domnia<br />
ratdcirile-I in Apus, procesul ce are cu Constantin Stolnicul<br />
pentru asasinatul Postelnicului Cantacuzino. In acela§t spirit ca §i<br />
Del Monte, §i decl ca §i Constantin Capitanul, el presinta pe Antonio-<br />
Vodd ca un om fard prestigid: §i-1 da nafaca lui pre di, de cheltuiald,<br />
cate dece potronici..<br />
In cronica a doua cantacuzinesca, ca §i in Constantin Capitanul, se<br />
spune ea la caderea lui Antonie ar fi contribuit §i Serban §i Mare§,<br />
§i ca top: piri§ii au invocat contra Domnului motivul ca e prea betran<br />
§i slab . Neculcea cid varianta: ca era prea prost, §i adaoge ca<br />
partida Cantacuzinilor voia ca Domn pe Draghici, cel mai mare dintre<br />
frati (dupa Capitan, Domnul dorit ar fi fost Gheorghe Vornicul, so<br />
crul lui Matehl Cantacuzino). Anecdotist plin de verva, Neculcea ne<br />
povestesce aid dramatic o scena de pdcalire a Cantacuzinilor, care nu<br />
e fara asemanare cu scena zugravita de Constantin Capitanul. El co<br />
(1) Prefata Cronicei.<br />
(2) i Nicolai-Voda , scrie el, reproducend Adaosurile compilatorilor anteriorl<br />
lul Nicolae Costin, au fiicut pre Constantin-Voda, carele au fost Domn aim la no!<br />
in Moldova, in anii de la zidirea Lumii 7242, carele se trage de pre stramosa sa<br />
nem din Domnii eel vechf moldovenesci (p. 184).
134<br />
14. tORGA 436<br />
mite gresela de a pune la acesta data mcirtea lui Draghici, care ...<br />
ere mort de mult (din 1668). (1)<br />
Urmeza, la Neculce, rolul jucat de Grigore in batelia de la Hotin,<br />
$i el ne descrie pe larg lupta intre «Postelnicesci,, cari scosese tronul<br />
lui Duca, Si Grigore, pe care prietenii sei turd voiail sa-1 mentie.<br />
Ghica, om harnic si tare si sumet tai gata de respuns,, ar fi invins<br />
data nu l'ar fi oprit mortea. Vic unit , adaoge Neculcea,care nici<br />
el nu iubesce pe Postelnicesci, $aitenesci, carora le chic i Cantacuzi-<br />
nesci se se Be agiuns Cantacuzinescil cu un doftor, si se-1 fie<br />
otravit . Dupe menliunea restabilirii lui $erban in dregatoria de<br />
Mare-Logofet, Neculcea mantue, Maud alusiune la cronicele muntene,<br />
de earl sciind, nu le-a intrebuintat totusi: «De aice inainte lasam pentru<br />
Tara-Muntenesca sa scrie Muntenii ., (2)<br />
Suirea pe tron a lui $erban e povestita cu amanunte noue, relative<br />
la legdturile Logofetului cu unele rude ale lui Duca (Lupasco<br />
Spatarul, fratele DOmnei, de exemplu); §i Neculcea, mare amator do<br />
pacalituri, gasesce mijlocul de a mai povestl una : inselarea lesnecrecletorului<br />
Voda de Constantin Stolnicul nepotul soil Brancovenu.<br />
Cate-va din actele de crucjime ale noului Domn sunt atinse. (3)<br />
Se trece la certete dintre Sserban i fostul see stapan si rival, in<br />
1683. Expunerea dusmaniei dintre Cantacuzinul munten ei<br />
Dumitrasco<br />
Cantacuzino, peste putin Domn in Moldova, e in parte noug. Absolut<br />
noue sunt lush' scirile asupra pregatirilor de rescOla ale lui $erban,<br />
asupra legaturilor lui cu strainatatea, asupra planului sea de a fi<br />
Imperat in Tarigrad , asupra gandurilor ce urmaria Mend Domn<br />
pe fostul sell camarad de arme sub Grigore-Vocla, Cantemir.<br />
La Neculce trebue se ne adresam pentru a ave cunoscinta cornpieta<br />
a neintelegerilor ce isbucnira in curind intro patron si protegiat.<br />
Cantemir, care promisese a distruge pe «Cuparesci,, ii pazesce<br />
roe, apol se impaca cu el si-i face ministril sel eel mai ascultati, ca<br />
odiniora Duca. Pe de and parte, solicitat de Regele Sobieski $i de<br />
$erban, el nu se inching Lesilor. Fare a vorrbi cu multa dragoste de<br />
unelta siretilor §i lacomilor Rusetesci, Neculcea e totusi un dusman<br />
hotarit al lui $erban, caruia-i atribue omorul lui Gavrilita Vornicul<br />
si al unui cnez, rus, ce i-ar fi fost adversar politic. (;)<br />
(1) P. 193-6.<br />
(2) P. 203-6.<br />
(3) P. 211.<br />
(4) P. 218, 226-7, 232, 236<br />
(6) P. 231-6.<br />
41)
437 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 135<br />
De la Neculce numai aflam .alnintirr de copilarie ca Serban<br />
voia sa faca Domn in Moldova; in locul cerbicosului nerecunoscetor,<br />
pe Ilie Dragutescul, pe anti Cuparesch promiteau domnia Terh-Romanesci<br />
lui Cantemir. (1) Ajungend la mOrtea primului Domn, el o<br />
atribue fratilor 1111, Constantin si Michaiu, reproducend un svon ca<br />
lomnios, si ne da urmat6rea plastics descriere a mortului: Era un<br />
om groznic; nu veghia nimerui voia ; era om mare la stat, cu oche<br />
ca de boil.; harnic si darnic; mild faces mare la eel strain' si la slu<br />
jitori; cheltuia mult, ca sa-sI fach nume, Tara nu sa stringa. Apo'<br />
arata frica Turcilor de el si planul ce Meuse la urma de a 1 scOte cu<br />
Tatarii. (d9.)<br />
Pand la 1691 avem o cronica muntend completa. Ni se spune ca<br />
Iordache, «fecior mare al lui Serban (dar, dupa Del Chiaro, avea<br />
numai opt am), a fost inlaturat de frail' acestuia, can traiau reu cu<br />
DOmna ; se descrie originea opositiunil balacenescr, strajuirea la Dra<br />
ganesci, de capitani moldoveni, ale caror nume se si dau, a veduvei<br />
lui *erban si despoiarea el. Avem apol campania lui Heissler, fuga<br />
lui Iordache la dinsul, intrevederea do la Draganescr: $i au mancat<br />
i ail vorovit cinci-sese cOsuri, ce le-ail trebuit , venirea Tatarilor, can<br />
prada strasnic, oprindu-se numai de la ridicarea de robe. Yn tot/ acesta<br />
parte, Brancovenu,considerat de Moldoveni, earl suferiau de desele<br />
schimbari de Domni provocate de el, ca dusmanul for eel mare, e<br />
forte maltratat: Ni se spune ca ar fi taiat nasal si urechile locuito<br />
rilor cars, fugind, se sustrageatiz de la indatorirea de a hrani pe Nemii<br />
; ni se afirma si aid ca atunci intaiil s'a introdu<br />
in Tera-Romanesca vacaritul: un tult (1.4 vita si doi on de cal .<br />
Dupa cronicarul moldoven, lupta pentru tronul lui 'Middy s'ar fi<br />
dat la Campina ! El urmaresce ca de obiceiu pe Moldoveni in eve<br />
nimentele straine si descopere un compatriot in armata Serascherului.<br />
Despre Balacenu, el da sciri nou'o asupra resbunaril pe care Branco<br />
vOnu o exercita dupd m6rtea rivalului sea. (3)<br />
De aid trecem la incidental cu Staico Paharnicul, descris intr'un<br />
chip cu total noir, cu amanunte inedite forte interesante, d. ex. lacata<br />
cat un lic la grumazul priboguluI prins si<br />
adus inaintea Domnului<br />
pe care-1 pirise, silindu -1 a cheltul o mie de pungi. ($) De cariera a<br />
(1) P. 235.<br />
(2) Ibid.<br />
(3) P. 236-8<br />
(4) P. 243.
136 N. IORGA 438<br />
politica legs cronicarul descrierea stralucitei nunti a lui Constantin<br />
Duca-Voda cu fiica 1ui Brancovenu, zugravindu-se pe sine§1 pa tiller<br />
postelnic intr'un unghiii al tabloului. (1)<br />
Neculcea continua cu trecerea Sultanului prin Tera-Romanesca §i<br />
frica lui Brancovenu de a-ei vede intrigile cu Nemtii descoperite. (2)<br />
El se ocupd apoi cu duemania fratilor CantemirAntioch §i Dumitraecu<br />
impotriva Muntenilor : eel din urma ar fi cerut tronul romanese,<br />
§i Constantin-Voda s'ar fi gandit, din partea lui, a improvise ca<br />
Domn al Moldovel pe un fost negustor, putin simpatic lui Neculcea :<br />
Todera§co de la -Gala 'W. t3) Urm6za relatiunile schimbatOre cu Duca<br />
ei apoi chemarea Domnului munten la Adrianopole. (4)<br />
Aim Neculcea da din cele mai folositOre contributiuni la istoria<br />
Terii-Romanesci. Paguba facutti. Moldovei ar fi fost, dupd el, causa<br />
periculosei chemari. Vizirul era decis a scOte pe Brancovenu, dar el<br />
secrets atatia bani, Domnul Aurului, cat nici Vizirul n'att avut ce-i<br />
face .<br />
Ba se propuse celui chemat pentru mazilie §i domnia Moldoye],<br />
§i numal energicei opositiuni a Stolnicului Constantin If datorira<br />
moldoveni al timpului refusul. Dar VoCla, care crescuse<br />
tributul cu o suta cinci-deci de pungi, puth face un Domn nal<br />
in tea-a vecina, unde dicta fail sa domnesca.f6)<br />
Se mentioneza pe urma: impacarea cu Antioch, logodne i nunti<br />
in casa Brancovenului. Neculcea, care cunOsce forte bine TOra-Romanes*<br />
asista §i el la o nunta, care, sa dicem, nu era nunta domnosca,<br />
ci putem dice craiasca (6)<br />
Dimitrie Cantemir ar fi venit cu ordin a prinde pe vecinul sea, dar<br />
agerul bOtran pars lovitura. Neculcea it acusa insa ca a fagaduit<br />
Ru§ilor zaherea §i ajutorul propriei sale pers6ne, in fruntea a 30.000<br />
de Omem, fagadueli, pe cari le talcs apoi, facend pe Tar a blestema<br />
pe Iuda Brancovenul . Ca ei la Grecenu, ni so vorbesce §i aici de<br />
sarcina de mediator data de Turd Domnului, de trimeterea lui Castriot:<br />
Makedon Comisul , ei de zadarnicirea acestor silinte de vrajmaeia<br />
lui Toma §i Cantemir : eel dintalli ar fi dorit sa fie Domn, §i<br />
notice pretiose ni se dail asupra relatiunilor dintre Brancovenu §i<br />
41inch-ii s61 in ultimele timpuri §i asupra actiunii de subminare in-<br />
(1) P. 246 9.<br />
(2) P. 250.<br />
(3) P. 267.<br />
(4) P. 270 4.<br />
(5) P. 276 8.<br />
(6) P. 283, 286 7.
439 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 137<br />
treprinsa de acestia. IIl caderea fastuosului Domn, el vede insa si<br />
mana dumnecleosca pentru (osinda Moldovei», sfaramarea Casei lui<br />
erban-Voda si chemarea, plind de inselaciune, a Muscalilor. Incidentul<br />
ofertelor de vieta, in schimbul turcirii, se afla mentionat §i aiel,<br />
si Neculce-si reserva ceea ce n'a facut a ne vorbi de nepotul<br />
mantuit de mOrte al b6tranului Voevod. (1) Pedepsa lui Stefan -V oda<br />
e descrisa putin mai departe, si ni se vorbesce si de sOrta fiilor sei,<br />
ce slujesc 4tunul la Nemti si altul la Mose». (2) Ceea ce se mai afla<br />
relativ la istoria muntena nu merits a fi relevat. (3)<br />
e) Cronica lui 1Iustea.<br />
0 cronica asupra careia cercetarile nu s'ail inchis. E pastrata intr'o<br />
versiune, publicata, de Kogalnicenu si in alta, tiOrita in Magazin.<br />
Deosebirea intre aceste versiuni se observa numai intro domnia<br />
a treia a lui Duca-Voda si suirea pe tron a lui Michaiu Racovita.(4)<br />
Asupra compunerii cronicei ajunge pentru acest studiil sa spunem<br />
ceea ce, neaperat, n'a fost observat pana la d-I Sbiera nici de istorici,<br />
nici de istorici literari ca partea contund de la inceput e aprOpe numai<br />
o prescurtare a lui Neculce, cu forte putine lucruri luate din Nicolae<br />
Costin. De la 1678 inainte, versiunea Balcescu continua a se sine do<br />
Neculce, pana la ultimele trei domnii descrise, si mai ales pang. la<br />
istoria genesei domniei lui Michaiu Racovita. Versiunea Kogalnicenu,<br />
dimpotriva, dg. o narafiune nouci. De la 1709 incolo, partea finals in<br />
care cele doue texte din Letopisete si Magazin coincid naratiunea<br />
e iarasi noua. Ea se opresce la intaia domnie a lui Grigoro<br />
Ghica in Moldova.<br />
In total, cronica, e scrisa inteup spirit anti- grecesc, favorabil mai<br />
ales lui Michaiil Racovita si cu deosebiro in primele sale done domnii,<br />
cand carmuirea sa era o carmuire prin paminteni.,(53<br />
Cat privesce istoria muntaa, domnia lui Grigore-Voda o tractata<br />
aid mai pe scurt, dar in acelasi chip ca la cronicarul pomenit (2)<br />
(1) P. 300-1, 303 -4, 305, 317-8, 320, 347-8.<br />
(2) P. 350.<br />
(3) P. 375, 395, 397,<br />
(4) Kogalnieenu a reprodus in Letopisete, III, ed. a 2-a, partea deosebith din<br />
publieatiunea lui B5leeseu.<br />
(5) Aflu si la d-I Sbiera titlul forte potrivit de .cronica raeovitesea pentru acesta<br />
lucrare. Asupra tuturor cronicelor moldovenesci de la Miron Costin inainte voiu<br />
reveni intr'uu studiu anume.<br />
(6) P. 3-9,
138 N. IORGA 440<br />
Numirea 1ui *erban ca Domn se presinta tot asa.11) La impunerea<br />
lui Cantemir-Vocla de puternicul seu vecin par a fi intrebuintate si<br />
alto isvode. M In daraverile lui C. Duca in a doua domnie cu fostul<br />
seu socru, cel dintaiil apare ca vinovat de nerecunoscinta, pe cand,<br />
dupd Neculce, el ar fi platit Domnului munten mai mult decat II era<br />
datoria. (3j La intaia domnie a lui Michaiil Racovita, Brancovenu e<br />
calificat de
441 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 139<br />
Voda in Muntenia si prinderea Domnului de Nemti. (4) La capkul<br />
aceleiasi domnii detaliate a lui Michaiu Racovita, se vorbesce cu dusmania<br />
de a doua stapanire muntena a lui Mavrocordat si de pribegia<br />
necunoscuta alt-fel a boerilor muntem: Nicolae Ruset, Asan<br />
Camarasul si altii tree in Moldova, si Nicolae isi resbuna de primirea<br />
lor, aducend mzilia lui Racovita. (2)<br />
Cat privesce versiunea Balcescu, in partea ei originals, ni se arata<br />
sub o forma noua certa lui Antioch-Voda, in prima sa dompie, cu<br />
Basarabul munton. (3) Intrigi analOge sunt indicate la cele done domnil<br />
urmatOre. (4)<br />
XVII. Cronica tradusa de Amiras.<br />
Din ordinul lui Grigore Ghica,care patrona pOte si compilatiunea precedents,<br />
in care i se aduc, la sfirsit, laude,un logofet sau un boer orecare,<br />
fOrte posibil insusi Amiras, scrise cronica domniei lui, precedand-o de<br />
un resumat al istoriel moldovenesci pang la inceputul acestei domnii<br />
Pang. la doinnia intaia a lui Racovita acesta compilatiune, care incepe<br />
forte pe scurt pentru a ajunge apoi la un cjiar precis si bogat<br />
al stapanirilor lui Racovita a doua Ora si lui Ghica, nu face decat<br />
resuma versiunea intaiti a lui Mustea. Michaiu Racovita e expediat<br />
in cate-va rinduri, earl: par a fi substanta expunerii aceleiasi versiuni<br />
independente din Mustea. De la mazilirea lui Michaiu-Voda, fara a se<br />
lass la o parte modelul, elemente nou6 se intimpina tot mai multe<br />
si cronica e absolut deosebita catre sfirsit.<br />
S'ar pare ca o ast-fel de compilatiune nu pOte aye insemnatate<br />
pentru istoria prii-Romanesci. Totusi ar fi o gresela sa se crOda<br />
acesta. Daca mai gasim aici, ca la Mustea, sub rubrica domniei a treia<br />
a lui Racovita, amanunte despre prima carmuire muntona ale lui Nicolae<br />
Mavrocordat (6), avem ceva mai bun decat atata. Vrend sä arate<br />
stralucirea nemului patronului se'u, cronicarul e adus sa vorbesca de<br />
Gheorghe Ghica si Gligarasco-Voda. Domnia moldovenosca a calm<br />
dintaiu e lasata la o parte, trimetendu-se inapoi, la rindul ski , dar<br />
pentru cele trei domnii muntene ale Ghiculescilor din secolul al XVII-lea<br />
(1) P. 57 8.<br />
(2) P. 71-2.<br />
(3) P. 91. Cf. §1<br />
p. 77, 78 9.<br />
(4) P. 92 5.<br />
(5) P. 123 4.
140 N. IORGA 442<br />
se reproduce letopisetul Terei-Muntenesci , intreg Constantin Capitanul,<br />
de la ccderea lui Miehnea III pcind la suirea pe tron a lui<br />
Duca, cjece fete intregi din Letopisete . Dar evident ca se lass la o<br />
parte domniile intermediare ale lui Radu Leon si Antonie-Voda. (1)<br />
Nu e aid locul sa arat ce se pot° scote pentru istoria muntOna din<br />
cronicele lui Canta §i Kogalnicenu. Indicam pasagiile principale in<br />
nota. (2)<br />
CATALOG DESCRIPTIV AL M-SELOR DE CRONICE MUNTENE INTREBUINTATEIII ACEST STUDIO.<br />
I. Corpul branconnesc neoficial.<br />
1. Oradea-Mare. Biblioteca Episcopului romanesc. Ms. fart num6r. In-<br />
12°. Sec. XVII. Nenumerotat. Jocuri de condeiti pe Vu' primei pagine din<br />
legatura. Pe fol 1: cTroita cea de 5 fi... Acestk carte ia... . Titlul e<br />
scris cu rosu, grosolan: Ist[o]riia Teri-Rumknesti [del]a desckl<br />
pknk.. . Hs. si Hs., Anonim, fart vieta lui Nifon legatura brancovenesca<br />
neoficiala dou6 capitole din Grecenu. Se mantue cu ara-<br />
bescuri rosii 0i galbene. Urmeza: Intrebgri ci respunsuri de cuprins<br />
religios §i altul : Patru capete vii Si unul Site Si 100 d'unghi; rkspunde:<br />
MErtea umului; it duc patru 5mieni la cei patru; patru vii zsknt 100<br />
de u[n]ghi. Fine: Deckt Dumnezku, dar din tine se incepu. Apoi vine:<br />
Slov. 10, gI. 8. Incipit: cLui Hs. pre Petru si pre Iacov i pro Ion :<br />
De aid:
443 <strong>CRONICELE</strong> MUNIENE 141<br />
familia Blebea din Brasov. Sec. XVIII. Acefal : incepe la domnia lui<br />
Mateiil- Voda cu cuvintele: . ..lu Mateiu-Vod . Compus din : Anonim+<br />
legatura brancovenesca neoficiala pana la sfirsitul panegiricului lui<br />
erban -1- Grecenu, cap. 5 9. Explicit : i cu dxnsul impreunx. era<br />
Preda Proroeeanul si Matein BadAcceanul, vmru-smu<br />
p. 145).<br />
(Magazin, II,<br />
3. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romano. N° 298. In-8°. Sec. XVIII.<br />
Istorie Tkrii Romknesti de tend au descklicat pravoslavnicii crestini.<br />
Compus din: Anonim + legatura brancovenesca neoficiala + Grecenu<br />
prescurtat, pana la intOrcerea lui Heissler In Ardel. Terminat cu o<br />
tabla i un epitalam, plus o mica cronica a Moldovel care va fl tiparita<br />
in Catalogul msselor Academiei aiurea. Cf. mai sus p. 324 5.<br />
4. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romane. No 940. In-8°. Ca si no<br />
precedent. Copie din sec. XVIII. La fine are mai mult cuvintele :<br />
au rkmas . La urma, insemnari de cronica moldovenesca.<br />
$i<br />
5. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romano. N° 180. Sec. XVII. Pe VIII<br />
legaturh : Aceastk psaltire este a lui Gligore sin prot : Vasile, si tine n'a<br />
(sic) fora-o, se lie afurisit de d[o]mnul Gligore (sic . Pe fol. 1, In scrisore<br />
moderns : Cronica lui Greceanu Apartinuse, dupa semnatura,<br />
lui Nic. Istrati din Rotopanesd si lui Koga]niconu. Are kii : Pinaxk,<br />
adeck insemnare do ceale ce Sk aflk intru acestk leatopiset de pravoslavnicii<br />
Domni ai Tkrki-Rumknesti. Tit]uri rosh marginale. Numele Mitropolitilor<br />
si al lui Brancovenu scrise tot cu rosu. Cuprinde compilatiunea<br />
de sub n-le 2 si.3, continuata pana la p. 339 din Grecenu. V. mai sus,<br />
in memoriti, p. 307 si urm. Scris de mana mitropolitului Antim, care a Caligrafiat<br />
catastiful averii Mitropoliei pastrat in aceeasi bibl. sub n° 671.<br />
6. Bucuresci. Biblioteca Academies Romane. N° 196. Sec. XVIII. 133.<br />
p. in-8°. Frontispiciul de flora rosin. Titlu : Istorie Tkrxi-Romxnest[i] de<br />
cAnkd au descklecatu pravoslavnicii crostini. Ca si n-1 3. Tabla tardie,<br />
la sfirsit. Insemnari de cumperatura de la Ienache Kogalnicenu si<br />
Manea Matasarul (1719). Reproducem pe cea dintaiu : *i pi urmk, vi<br />
indu la Tarigrad, s'au vkndut cu voe noastrk aid dumnisale Enaki<br />
Cog kl]niceanu, biv Vel-Vktav zaproh. sic , ckl'era cu mahklis sic!<br />
Mkrii Sale Ioan Costandin Mihai Cohan Rac[o]vit[k] Voevod, ckndu<br />
era cursul anilor de la Hristos 1761, Av. 12. Enaki Kog., biv z'aprodu<br />
Vktah.<br />
7. Brasov. Biblioteca Gimnasiului evangelic. N° 139 (vechiu 27 d). In-<br />
8°. Nepaginat. Historie von der ersten Hereinkunfft der Roemer and<br />
dem von ihnen nachmal auffgerichteten wallachischen Reiche, welch°<br />
anno 1727, den 5-ten Septembris, aus einem anonymen manuscripto
142 N. KYRG A 444<br />
vallachico von uns in die teutsche Sprache iibersezet angefangen<br />
worden i Traducerea n-lui 1. Continua cu Grecenu (v. inai departe).<br />
8. Brasov. Biblioteca Gimnasiului evangelic, intercalat in n-1 7. 12<br />
foi in-8°. Walachische Historie von der Hereinkunf ft oder Niederlassung,<br />
als sich erhoben die rechtschaffene Christen, gleich Anfangs als die<br />
Walachen sich von den Romern scheideten . Pe margin° : «Historia<br />
valachica scripta a. a. 1727, d. 5 Se(m)ptembris, absoluta eodem anno,<br />
Decembris 18. Traducere, cu variante de forma, a nitu 1. Multe notice:<br />
Ast-fel, la Radu-Negru : Auch hap er einige Handel gehabt mit den<br />
Biirgern in Tergovischt, welche seinen Bruder hochlich beleidiget ;<br />
an welchen er sich zu rachen die Oster-Feyertag alle Burger die<br />
frolig und lustig zusamen waren und umb niemanden sich gefirten,<br />
die jung aber mit Tanzen sich erlustigten. Merge pang la lupta<br />
de la Grumazi, a lull Radu de la Afumati cu Mehemed-beg. Apoi, dupa<br />
o lacuna, un fragment din istoria lull Michaiu-Vitezul.<br />
9. Brasov. Biblioteca Gimnasiului evangelic. N° 139 (vechiti 27 d).<br />
242 de foi in-8°, dintre can una alba. Pe Vul legaturii, insemnare a cuprinsului<br />
do fost bibliotecar, din 28 Octobre 1861: se afirma ca Indreptarile<br />
din ms. sunt de Filstich. Dupd prefata lui Grecenu si o nota<br />
asupra luerarilor lui, Historie von der ersten Hereinkunfft der Romer<br />
und dem von ihnen nachmals aufgerichteten walachischen Reiche,<br />
welche anno 1727, den 5 Septembers auss eines Anonymi manuscripto<br />
walachico zur Nachricht in die teutsche Sprache iibersezet<br />
angefangen worden. Pe margine : Historie von der Wallachey, wie<br />
selbige von rOmischen Christen zue erst bewohnet worden. 0 insemnare<br />
moderna, stersa, o atribue lui Grecenu. De aceeasi 'nand<br />
cu. scriitorul parth Intaill din n-1 precedent. Notite, unele ca si in<br />
acela. V, p. 23 : Diese Roschi waren ausser dem Kriege Burger und<br />
thathen keine Soldaten-Arbeit: wenn aber Gefahr verhanden war,<br />
musten sie aufsitzen, wie bey uns vormahls die Zeckelen. 2. Diese<br />
Megsias wohneten auf ihren GUtern und dienthen ihren Fiirsten mit<br />
ihren Beuteln.<br />
II. Cronica lui Grec6nu.<br />
1. Bucuresci. Biblioteca Academiel Romane. N° 548. In-8°. Ms. din sec.<br />
XVII ; probabil autograf, cuprinclOnd si bruli6nele cronicarului.<br />
2. Bucuresci. Biblioteca AcademieI Romane. N° 465. Sec. XVII. 26 de<br />
foi in-8°. Incipit: folosul casei si a capului Skil [intOrcerea solilor de<br />
la Viena; Magazin, II, p. 135]. Explicit: la Daia de s'ail inpreunat,
445 CR NICELR MONTENE 143<br />
fkcknd multk vorav[k] amkndoi [1693; caletoria la Giurgiu; Magazi<br />
1. c., p. 206]. La fol. 141 e semnat jos, cu ro§u, Asan Ckmkra§ I mentionat<br />
§i mai sus in acest volum, pe p. 256 Si 441.<br />
3. Bra§ov. Biblioteca Gimnasiuhn evangelic. N 139 (vechiu 27 d). In-8°.<br />
Dupa Anonim (v. p. 443, no 7), la pagina 345, vine prefata lul Grecenu (cf.<br />
mai sus, p. 328 §i urm.). La fine, o insemnare despre lucrarile Locrofetului<br />
Radu ( wie auch mehrere Tractat verfertiget hat ). Cu o numerotatiune<br />
specials incepe : Anfang des Lebens und der Historie des Durchlauchtigsten,<br />
alletichristlichen Herrn von dem. wallachischen Land, Johan<br />
Costandins Brankovan Basarab Vaivode, seit Gott ihn mit dem<br />
Ffirstenthum gekronet oder beehret. Pe alocurea, notice. Ast-fel, la<br />
cap LIV, se adaoge cu privire la Michaiu-Voda : Dieser ist naehgehends<br />
in der Moldau Ffirst worden; itzo aber lebt er in der ,Mazilie;<br />
welchem der heut regierende Glyrori sic) Vode im Regiment<br />
succediret ist; der Michael hat regieret von 1716 bis 1727 (p. 269 70).<br />
La c. LXX, se afld o notd. despre capu-chehaiele. La fine (p. 363) :<br />
Hierinen haben wir mit der Hiilfe Gottes auch die Geschichte des<br />
19ten Jahres von der Regierung des Constandins Brankovanul Bassarab<br />
Vajvod absolviert, den i8 -ten October. E o traducere completd<br />
a versiunii oficiale, pand la acest an. La sfir§it : a Illustratio articulorum<br />
quorumdam historicorum rem ac historiam Valachorum concernentium..<br />
Incipit: Desideratam a Serenissimo Moldaviae principe<br />
XIV articulorum historiam valachicam concernentium illustrationem<br />
ex variis auctoribus fide dignissimis sequenti ratione sistere conabor.<br />
Cuprinde studil despre istoria noastrd medievala, despre posesiunile<br />
ardelene ale Domnilor, despre propaganda catolica, participarea la<br />
sinodul din Florenta, etc. Sunt utilisate numai isvore ardelene ; b) Cronica<br />
bisericil din Scheid (altd versiune decal cea publicata : Sterie<br />
Stinghe, Istoriia besericei Jicheilor Brapvulua, Brasov, tip. Ciurcu,<br />
1899, in-8°). Incipit: Anno mundi 6900, anno Christi 1392, sind die Bulgaren<br />
hier an diesen Ort, id est bey Cronstadt kommen. Zu dieser<br />
Zeit als das Pfaffenthum alhero in diese heilige Kirche ist eingefiihret<br />
worden, wie es eigentlich zugegangen ist. Vom Pope Petru dem Alten.<br />
Explicit: Nekul Rekney und ein Enkeln des Pope Stanss, welchen<br />
man hieher verwiesen hatte, anno a d. 7140.<br />
4. Bra§ov. Biblioteca Gimnasiului evangelic. N° 139 (vechiu 27 d). Pre-<br />
(1) 0 alta traducere gerinana in Biblioteca Archivelor bra§ovene. Un alt text romanesc,<br />
deosebit, intr'un ms. al d-lui prof. Andreiu Barsan din Brapv, cuno cutul<br />
folklorist si<br />
poet. Acest ms. confine vi notite analistice din secolul al XVIII lea.
144 N. IORGA 446<br />
fata cronicei cu variante. Apoi urine"za aceea§i nota despre lucrarile<br />
lui GrecOnu.<br />
5. Bra!ov. Biblioteca Gimnasiului evangelic. No 140. Anfang des Lebens<br />
(ea la no 3). Dui:a prefata cea scurta (tiparita in Magazin ,<br />
cronica. La p. 181, mentiunea despre Racovita, reprodusa mai sus. La<br />
p. 218, alta despre acela§i Domn, pomenindu-se domnia lui pand la<br />
1727 in Muntenia. Explicit ea la n° 3.<br />
III. Constantin Capitanul singer.<br />
1. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romane. N° 173. In-8°. Sec. XIX.<br />
Istoriia T6rii-Rumkne0i, de ckndu au descklicatu pravoslavnicii cre§tini.<br />
Dupa prefata Anonimului i domnia lei Radu Negru din acesta cronica,<br />
urnAza cronica lui Constantin pant" la Petra Cercel.<br />
2. Brasov. Biblioteca Gimnasiului evangelic. N° 95. Cuprinde: 1. Iohannis<br />
Filstich, reetoris gymnasii coronensis, Moldaviae historia > (pang<br />
la p. 9);
447 <strong>CRONICELE</strong> MUNTENE 145<br />
+<br />
cuprinciend viola lui Nifon Grecenu (Oa. la sfir§itul editiunif din<br />
Magazin) + cronica oficial6 a lui Radu Popescu.<br />
2. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romane. N° 121. In-4°. Sec. XVIII.<br />
Ms. al lui Gh. Asachi. Dupa o foie alba, titlul cu frontispiciu in colorl<br />
§i armele tOrilor (Nicolae-Voda domnise §i in Moldova, de dou6 on .<br />
Titlu §i cuprins ca la no 1.<br />
3. Bucuresci. Biblioteca Academies Romano. N 327. In-8°. Sec. XVIII.<br />
Ms. al lui M. Kogainicenu. Titlu §i cuprins ca la n° 2.<br />
V. Cronica biilatcen6sco.<br />
1. Oradea-Mare. Biblioteca Episcopiei Romanesci. 95 p. in-8°. cHibt.<br />
princilor Tiarii-Romanesci. Alte lamuriff la p. 391-2.<br />
2. Bucuresci. Biblioteca Academies Romano. N° 436, in-8 . Istoriile<br />
Tkrii-Rumkne0i. Ca §i precedentul n-r, dar incepe cu domnii]e lui<br />
Radu Negru. Copie din 1800; 'insemnare a proprietarului din 1831,.<br />
3. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romane. N° 537. In-8°. Incepe cu<br />
cDomniia lui Alexandru Voevod Iliia§ .<br />
4. Oradea-Mare. Biblioteca Episcopiei Romanesci. In-8°. Sec. XVIII.<br />
Cuprinde: a) Inceperea istorii rumAne0i cu ajutoriul lui Dumnezeu,<br />
de la anul D[o]mnului Nostru Isus Hs. 1595. Incipit: Dupe ce Ruinani<br />
an scos din tarp pre fiiul lui Pktru, care innaintea lui Alexandru an<br />
Post Vodk, pentru multe tirknii ce fkceau, au ales Domn pre Mihail<br />
Banul de la Craiova, care, indatk cx.t au luoat Domniia, au trimis<br />
soli la Jighismundus Batori, Craiul Ardelului, §i la Aaron-Vodk de<br />
la Moldova. [Compilatiune a istoriei lui Michaiu Vitezul §i Radu<br />
$'erban, cu neologisms ca : arc de triumf, adeck de biruintk , Ahilea ,<br />
.printeps ; facuta in Ardel; fara valore]. Explicit al domniel lui Miamid<br />
: Avea in gxnd inch Mihai-Vodk se Sit mai scoale cu rkzboiu<br />
asupra Turcilor, Ck sit foarte temea §i tremura de vitejiia lui toti Turd,<br />
fiiind ce mai innainte foarte le dkdusk poste nas §i ii invkta omenie ; ci<br />
vrkjinawl Basta it °mon% (35 de foi); b Cronica baleicenesca (203 de<br />
fete), cu cirilice. Pe fol. 1 : Scris-amk eu Ghiorghii Costandinovici<br />
dink Caranskbi§k, [1]779 miA Mai in 20. Cf. §i N. Densu§ianu 1. c., p. 190<br />
VI. Cronica de la Cluj.<br />
Cluj. Erdely Museum. 143 foi in-8° scrise, 73 albe. Pe fol. 1: Samuel<br />
L. Icsema, antiquar., m. p. Nos ducimus originem a Diis: Aneas;<br />
ab Aenea Romani, a Romanis Valachi. Frontispiciu, cu negru §i<br />
row: Istoriile Tkrki-Rumkne§ti: Domniia Radului-Vod[k] Negrulk. Cu-<br />
Analele A. R. Tom. XXI. firemoriile Sec'. Isiorice. 10
146 N. IORGA 448<br />
prinde : Constantin Cgpitanul, pand la Constantin I A nonimul + legatura<br />
balacenesca -I- Radu Popescu: cronica oficiald ; pand la sfinlirea<br />
Vacarescilor. Multe notice: Pe fol. 90 V°: Sk Sk tie de cknd s'au<br />
cutremurat pkmkntul, ce Sk numeste de zick Eiam[e]nii: de tend cutremurul<br />
eel mare ; s'au cutremurat in postul Skmpetriului, intr'o Mercurl<br />
dimineata, la trei ceasuri §i jum[k]tate din zi, let de la Zidire<br />
Lumii 7246, iar de la Mkntuire Lumii 1738, Maiu 31. Acest let l'am gksit<br />
si eu scris in pisanie sfintii mknkstiri Vklenii-de-Munte, ph apa<br />
Telejenului, sud. Saac; care, gkskndu-o, am scris aice, ca Sk Sk (sk) pomenesck<br />
; si am scris la let 1780, Iun. 15. Ursake logf. Pe fol. 125<br />
V° jos: Acest litopis : l'am cumpkrat de la dascalul Than engomenul (?)<br />
lit Sf[e]te Ghiiiorghi cel Nqu, si-am dat ph el t. 2, a. 60, se -m[i] fie mie<br />
de citit; care m'am iscklit : Ursake logf. Mold[o]vei, 1777, Sept. 20 [cu<br />
cifre arabe]. La sfirsit, adaose:<br />
Sk Sk §tie Ck la let 1769, Iule 30, s'au ivit ste6a cu coadk despre Rkskrit,<br />
care ate au tinut pknk la luna Oct. Apoi an petit. Si la Noem. 4<br />
si la let 1769, au intrat Muscalii in Bucuresti : aid a sezut pknk la<br />
Ispas; apoi s'au intorsk indkret la Cara tktkrasck, mai avkndk bktklie,<br />
-si, m[kn]tki[n]du-sk toamna, iar an vinit in Bucuresti, Octomvre 26<br />
[cifre arabice], let 1770; si au sezut pknk la let 1774, Iulie 20; s'au<br />
legat pace piste Dunkre la Sumele, de fermasul Romantov si de Vizirul<br />
Musun-Oglu si, legknd pace, au mai sezut Moscalii in tarp toatk toamna,<br />
Noemvre 1; apoi s'au ridicat si s'au dus in Cara lor. Apoi dupd Moscali<br />
au venit Domno in Bucuresti Alexandru Epsilant-Vod, tocmai iarna,<br />
Ghenarie 10 1775.. , [tdiat], parte an intrat in Bucuresti (f° 191 V°).<br />
Sk Sk stie de child s'au cutremurat pkmkntul, ce-i zick Uamenii de<br />
cknd cutremurul eel marea : de la Zidire Lumii let 7246, iar de la<br />
Mkntuire Lumii let 1738, Maiu 31, Iutr'o Mercuri dim[i]neata, la trei<br />
ceasuri si jum[k]ta[te] din zi, in postul Skmpetriului, in zilele Dom -<br />
nului... (sic .<br />
t Sk Sk §tie de child au vinit lkcustele intki aice in Tara-Rum[k]neasck,<br />
in zilele Domnului Costandin-Vod[k] Mavrocordat, in Domniia<br />
a triia, let de la Zidire Lumii 7253, iar de la Mkntuire Lumii let 1745,<br />
lute 20 zkle, 20 [cu cifre arabice].<br />
et Sk sit §tie de child au petit soarel[e] pre rku, in zilele Domnului<br />
Gligore-Vod[k] Ghica, in Domniia a doa, de la Zidire Lumii let<br />
7256, iar de la Mkntuir[e] Lumii let 1742 (sic), lune 14, in postul SkMpetrului,<br />
intr'o Mercuri [Marti], la nami[azi].<br />
ct<br />
Sk Sk §tie de child stetia cu. coadk : tot in lkcuste, let 7257, Octomvre<br />
20 Ta AI am (sic) au fost ; apoi au petit.<br />
+
440 tRotucinx mu tql'EN it 147<br />
el' Sk Sit §tie de cknd an robit Tktari Moldova, care au vinit pknk<br />
in Focks[a]ni, de au robit; multk frick au fost si aice in Tara-Rumkneasck,<br />
de Tktari. Domnk era aice Scarlat Ghica-Vodk, skn Gligore-<br />
Vodk, vinit de curknd de la Moldova ; care acolo, rkmkind Cara fkr de<br />
D011111k, au robit-o Tktkrki; let 7266, 1758 Sept. 20, au intrat, si au<br />
robit 15 zile tot; iark apoi s'au dus in Cara lor, cu mu[1]tk robie de<br />
cr estini.<br />
(41.<br />
j- Sk Sk tie ek dupe robiia Tktarklor, la let a a: Ka (al doilea ?), in<br />
postul Skm[e]trului, Iulie 20, let 1760, au perit sorile pre foarte rku,<br />
ckt Sk intunecase piste toatk lume ; multk frick era ck va Sk pei lume<br />
de tot, si era Domnk in Moldova Ion Calimah-Vod[k], iar in Tara-<br />
Rumkneasck Scarlat Ghica-Vodk in Domniia d'intkiu. Ursake Logf.<br />
Pe f° 143: Aicea am scris pentru viiata, petrecerea $i bunk lupta<br />
sfintiei mars mucenite Varvara: Dechemvrie 4. Incipit : In zilele<br />
prea-pkgknului ... Explicit: Sk priimeasck logotna .<br />
VII. Cronica alcatuita din Anonim si Constantin Capitanul.<br />
1. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romano N° 439. In 8 °. Istoriia<br />
Tkrki-Rumknesti de cknd au dkscklecat [sters restul]. Se opresce cu<br />
sfirsitul Capitanului. Copie din 1761.<br />
2. Bucuresci. Biblioteca Academies Romane. N° 173. In 8°. Ms. din<br />
sec. XXI.<br />
VIII. Cronica lui Grigore II Ghica.<br />
1. Oradea-Mare. Biblioteca Episcopiei Romanesci. Sec. XVIII. 98 de<br />
foi in8° numerotate, 12 nenumerotate. Litopisetul Tkrii-Rumknesti<br />
din descklecktur[a] de unde an venit Rumkni de au asezat in Tar[a]<br />
Rumkneasck . Incipit : 'tnsk d'intkiu izvodi[n]du-sk ... Se terminti la<br />
domnia lui Stefan Cantacuzino : ca Sk nu mai fie, si au pus toate .<br />
E intrerupt.<br />
2) Bucuresci. Biblioteca Academiel Romane. N° 269. Cuprinde :<br />
a) Leatopiseciul Tkrii-Rummnesti din descklecktoare si de unde au<br />
venit Rumknii de s'au askzat in Tara-Rumkneasck [v. mai sus, p. 405] si<br />
b) Paraclisul Sfintei Paraschive (de la fol. 117 V° inainte).<br />
(1) Cf. Iorga, Chilia gi Cetatea-Alba, p. 250. A e adaoge la i yore tii Canta, in<br />
Kogalnicenu, III, p. 190 (forte pe scurt si Incurcat).<br />
*
148 4. fondA 450<br />
IX. Cronica ambelor Principate.<br />
1. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romane. No 340. Fost al lui Cesar<br />
Bolliac. Leatopisetul T[k]rmi-Romknesti i a Moldove[i] [v p. 420-1],<br />
scris de Stefan Logofetul at Cretulescul,, 1 Mart 1785. Pe p. 141 se<br />
alipesce la numele boerului Dobromir familia Cretulescu.<br />
2. Bucuresci. Biblioteca Academiel Romane, n° 123. Frontispiciii cu<br />
un fel de Roman cocotat pe o bisericg. «Litopisetul tkrilar Moldova i<br />
Tara-Munteniasek, de cknd s'au discklicat, 1805, Iuni 20. Scriso-le-m<br />
eu, iubitoriul de astinele [un monogram] . Cuprinde numal cronice moldovene<br />
[v. mai sus, p. 420-1] La fine, literele majuscule : AIIIPCOHIL i :<br />
«Scrisu-s-au aceasth carte, ce se numeste leatopisetul Moldavii, de mine,<br />
mult pkcktosul $i nevrednicul, in dilele pre-inkltatului Damn, Mkriia<br />
Sa Alexandru Castandin, Moruz Voevod; s'au scris in sfknta episcopie<br />
Husii, la anul 1806. Miran.<br />
X. A dona cronica a Cantacuzinilor.<br />
1. Oradea-Mare. Biblioteca Episcopiei Romanesci. 54 de file in-8° numerotate,<br />
2 altele la fine. V. mai sus, p. 410 si urm.<br />
2. Bucuresci. Biblioteca Academiei Romano. N° 468. In-8°. Din Biblioteca<br />
lui Michaiii Kogalnicenu (?).(1) «Istoriia Tkrii-Rumknesti . Se<br />
terming cu : «s'au dus la Rusia .<br />
XI. Cronica Moreei.<br />
Bucuresci. Biblioteca Academiei Romano. N° 264. 50. de p. in -8 °. La<br />
urmg, deosebite insemngri.<br />
(1) Are o pecete negra, cu initialele MC.
451 <strong>CRONICELE</strong> MIINTENE<br />
APENDICE DE DOCUMENTE.<br />
I.<br />
Cu mila lui Damneder' R5 Costandin Basarab Voevod §i Domn a tots<br />
Sara Ungro-Vlahiei, dat-am Domnia Mea aceasta porunca a Domniei<br />
Mole (1) lui Ion §i fratilor lui, Staico i Dragomir, feciorii Rada lu", §i lui<br />
Neagoe cu fratiI lui, Dragomir i Stanislav i Stan, feciorii lui Ion, nepotil<br />
lul Stan Bleaghitu de la BreaZa, ca sa fie in paceji slobozi de<br />
rumanie, el §i cu toff feciorii lor, cati Dumnedeu le va da ; Insa capetele<br />
lor far' de mo§ie, de catre fetele boierului Domniei Mele Mateiu<br />
biv Vel-Stolnic, §i de catre *erban Vel-Spatariu, §i de catre fratil lui<br />
Grigora§co i Radul, feciorii boeriului Domniei Mele Costandin biv Vel-<br />
Capitan, Filipe§ti, stranepotii lul Dumitrasco biv Vel-Stolnic §i a jupaneseI<br />
lui, Voica. Pentru-ca, find Stan Bleaghizul, mo§ul ltu Ion §i a<br />
fratilor kit §i a 1111 Neagoe cu fratii 14 ruman" de ba§tina. din Breaza<br />
lui Dumitraco Stolnicul, mo§ul boerilor Domniei Mele Mateiu Stolnicul<br />
i Costandin Capitanul Filipe§ti, el tot 1-au tinut i 1-au stapanit<br />
cu pace pans in dilele reposatulul Mateiil Basarab Voevod; iar dupa<br />
aceea, cand ail fost atuncea, Dumitraco Stolnicul impreund cu jupaneasa<br />
lui Voica, pentru multa slujba ce le-au slujit Stan Bleaghiz din<br />
copilaria lui, tot cu dreptate, pans la vremea betranetelor lor, au socotit<br />
intru inima lor, pentru Dumnecjeu §i pentru sufletele parintilor<br />
§i ale lor, de 1-ail iertat de rumanie, pre el cu feciorii lui. §i cu nepotil<br />
lui, cati dintru el se vor trage, §i pans vor fi el vii, el Inca tot<br />
sa le slujasca cu dreptate la cele ce vor fi trebile, §i la bine §i la r6u.<br />
Jar dupd mOrtea lor el sa fie in pace de rumanie de catre el qi de<br />
eatre fiul lor Pana. Postelnicul §i de catre tot neamul lul, §I, cand i-ar<br />
fi voia sa iasa din sat din Breaza, sä fie volnic ad iasa cand ar vrea<br />
din sat, Si sa se duca unde i-ar fi voia sa. §ada, §i au dat §i zapisul<br />
lor la mana lui Stan Bleaghiz, intarit cu pecetile §i cu iscaliturile lor.<br />
Deci, dupa petrecania lul Dumitraco Stolnicul §i a jupanesei lui<br />
Voicat, ail fost in pace de atuncI §i pana acuma, el §i feciorii Id roi<br />
(1) Traducerea inceputului slavon. Fiind vorba de o transcriptiune din 1798, s'a<br />
adoptat aid ortografia actuala.<br />
14d
160 f. iORGA 452<br />
nepotii lui. Iar, cand au fost acum in cjilele Domniei Me le, Ion cu fratii<br />
lui Staico i Dragomir, feciorii Radului, §i Neagoe cu fratii lui, Dragomir<br />
i Stanislav i Stan, fecioril lui Ion, nepotii lui Stan Bleaghiz, el,<br />
vecjend ca li s'ail invechit zapisul ce ail la mana lor, au venit cu totii<br />
inaintea Domniei Me le §i cu zapisul, de s'ai1 rugat ca sa li se Infoiasca<br />
§i sa li se intaresca zapisul cu cartea Domniei Me le. Intr'aceea<br />
Domnia Mea, vecjend cum ca este zapisul bun §i adev6rat, cu pecetile<br />
§i cu iscaliturile 1ui Dumitrwo Stolnicul §i a jupanesei lui Voichii §i a<br />
fiului dumnealui Pana Postelnicul, §i a nepotilor lor Mateiu i Costandin<br />
Filipe§ti, §i a stranepotilor lor, *erban Vtori-Spatar i Radul i Grigora§co,<br />
si facut cu mare blestem asupra carora din nemul §1 din semintia<br />
lor se va scuba ca sa-i rumanesca, pe Stan Bleaghizul sail pre<br />
fedora lui, sail pre nepotii lui, sä fie supt blestem, precum am vi5clut<br />
Domnia Mea zapisul, Domnia Mea Inca am dat acesta carte a Domniei<br />
Me le lui Ion cu fratii 1ui Staico i Dragomir, fecioril Radului, §i lui<br />
Neagoe cu fratii lui Dragomir, Stanislav i Stan, fecioril lui Ion, nepotii<br />
lui Stan Bleaghiz, ca sa fie in pace i slobogi de rumanie, ei cu<br />
feciorii cati Dumnecleil le va da, precum iertat Dumitra§co Stolnicul<br />
§i cu jupanesa lui Voica, §i cu fiu-seil. Pand Postelnicul, §i cu<br />
nepotii lor Mateiu i Costandin, §i cu stranepotii lor erban Vel-Spatar<br />
i Gligorawo i Radul, ce scriil mai sus; mai mult alt val de rumanie<br />
sa n'aiba ; ca sä fie lor pomana in veci neclatit6. i am intarit Domnia<br />
Mea cartea aceasta cu tot Sfatul si credincio§i boeril Divanului Domniei<br />
Mele, pan Cornea Brailoiul, Vel-Ban, i pan Stroe Leurdeanul,<br />
Vel-Vornic, i pan Diicul Rudeanul, Vel-Logofet, i pan Mihaiil Cantacozino,<br />
Vel-Spatar, i pan *erban Grecianul, Vel-Vistier, i Pan Vergo,<br />
Vel-Clucer, i pan Dumitra§co Caramanlail, Vel-Postelnic, i pan Scarlat<br />
Vel-Paharnic, i pan Radul Izvoranul, Vel-Stolnic, i pan Radul Golescul,<br />
Vel-Comis, i pan Iorga, Vel-Sluger, i pan Constantin Corbeanul,<br />
Vel-Pitar; §i ispravnic Stefan Cantacozino, Vel (sic)-Logof6t; §i s'ail<br />
scris cartea aceasta in ora§ul Scaunului Domniei Mele, in Bucure§ti,<br />
intr'al decelea an din Domnia Domniei Mele, de *erban Logofetul,<br />
mir,a Dechemvre 4, beat 7207.<br />
Io Costandin Voevod. Pecetea<br />
domndsca<br />
,Ftefan, Cantamaino, Vel (sic)<br />
Logofet npouT.<br />
(Bibb. Ac. Rom., ms. 260, f° 117-8; copie; comunieata de d-1 Iuliu Tuducescu.)
453 CRONICELS MUNTENE<br />
II<br />
Cinstitului, de neam bun si alesului intru destoinicie si noao de bine<br />
voitoriu si bun priiaten, dumnealui jupknul Hanks Mantis, Mare(Judet<br />
al cinstitei cetktii Brasovului skn[k]taate §i mult bine pohtim ciu-<br />
mital[e] de la Dumnezeu Ski tremit[k], inipreunk cu toat[e] cinstit[a]<br />
familiia dumitale.<br />
Scrisoarea dumital[e], im.vpreunk cu slugil[e] dumital[e] ce ne ai tre<br />
mis, venitu-ne-au si, intelegknd de bun[e] skn[k]tatia dumital[e], foarte<br />
ne-am buc[u]rat. Pohtind si dumneata a sti de noi, den mila lui Dum<br />
nezeu ne afikm skn[k]tos, iar cu destulk inim[k] rea pentru rkposatul<br />
sotul nostru, priiatenul dumneavoastrk, Dumnezeu se -i iarte sufletul;<br />
care nu avem ce faO[e], fir' ckt multkmim lui Dumne eu inct ne ai<br />
scris dumneata pentru un cal negru ce am avut d vknzare, adkvk<br />
rat au fost Ck, pen' trkia dumnealui, nu s[k] indura de acel cal, ca de<br />
mare lucru, fiindu cal bun, frumos, mare cu fkntrkbul (sic), ce-1 Linea<br />
pentru dumnealui, inckt, vkzkndu-1 neg[u]tktorii, venea de terra pre<br />
dumnealui ca sk-1 vkndk, si se Ill[k] crez[i] dumneata Ch i-au dat si mai<br />
bine de lei 100 si nu au vrut dumnealui sk-1 dea. Iar acum, dupk petrecaniia<br />
dumnealui, noi 1-am fkcut vknzktoriu, si de adkvkrat la alto<br />
mai jos de lei 100 nu 1-as fi dat, iar pentru preitesugul ce ai avut<br />
dumneata cu dumnealui, si cot- tininitale, si de acum innainte se aibi<br />
dumneata cu fectorii miei, si pentru voia vktafului Ghierghe, it lksasem<br />
dumital6)3 lei 80 ; iar dumneat[a] ne scrii ce ne ai tremis numai lei 70 ;<br />
ce noao prea ne-au plait eftin, ce cai plkteaste mult, ci, pentru voia<br />
dumital[e], am mai lksat lei 76, 33 bani, si ne-au dat lei 76,33 oam[e]nii<br />
dumital[e], ce Sh fie dumitale de bine ; se trkesti dumneata si sr<br />
trkiasck si calul, ca sit avem multkmit[k] pre urm[k] si priitesug despre<br />
fevclorii miff se s[k] innoiasck, ce noi pit dumneata foarte priiaten<br />
bun to tinem. Iar pentru vinur[i], ce am zis ce voi se trfrnit si dum-<br />
neata im[i] scrii ca se trtmit, ce, plkcknd, le vei Iua toat[e] dumneata<br />
in pretul ce va fi acol[o], de care bine foar[te] multkmim dumital[e];<br />
si se stiff dumneata ce voi se ft/mit 10, 12 buti; ci pohtim pre dumneata,<br />
ce vin bun voi trtmit[e], si in vase bune, ci, de vei vrea dumneata<br />
se iai tot, mai bine va fi; iar, de nu v'o trebui dumital[e], for e<br />
pohtim pre dumneata se le slobozi, se le vrsil[k] und[e] vor gk vom<br />
nuiltkmi dumital[e]; fkekndu-ne dumneata acqast[k] slujbk, fe4orii mie[i]<br />
inck, den ce le va fi pren putintk, gata vor fi spre slujba dumital[e];<br />
numai to pohtescu pentru vinur[i], neluundu-le dumneata, se fill ne<br />
v5it5riu ca sit s[k]<br />
dea la 5ameni de isnrttv[k], se s[k] is banii gata iar eu<br />
151
152 N. IORGA 454<br />
mai bucuroas[k] a§ fi 3k le iai toate dumneata, Ck pentru banii gata<br />
le trtmit eu ph acol[o], iar nu le -as trtmit[e]. De acvoasta avum a scrie<br />
dumital[e], si mila lui Dumnezeu pururea cu dumneata; amin. Oct.<br />
1 AO, ANT 7205.<br />
t A dumital[e] de bine voitoare<br />
dentru vechiu priiaten[k], Rada Filipeasca.<br />
(Brasov, Stadtarchiv ; documente romane si slavone, n° 663.)<br />
Istoriia Tkrii-Rum fkjnesti, intru care se coprinde numele ei eel<br />
d'intei si eine au fostu lkcuitori atunqi] 352 apoi tine au mai dksck-<br />
Heat si apoi eine o au stkpknit pane fi in vremile de scum, cum<br />
s'au trasu fi stk. [Predosloviel<br />
Cu greu si cu strkmtu este nE§tine a da cap §i incepkturk fieste<br />
ckruia lucru, mai vkrtos celuia, cknd nio[i] cum ni6[i] de niqi]<br />
o parte<br />
ajutor este, niO[i] §tiintk de 1[a] altii sau pomenire mkcar se aflk, ca<br />
o povark fkckndu -sh, si ca o luminare arhtkndu -sk, ca Sk se poath ajuta<br />
cel ce nu §tie de eel ce tie §i tale din intunerec Sk iask la lumink.<br />
OK nio[i] unul in lume nu este, carele din sine numai se §tie, nio[i]<br />
niO[i] unul nu au aflat nimic pknk cknd n'au fost del[a] altu invktat,<br />
niqi] nimic nu sk poate domiri de ni6[i] un lucru, ce numai carile<br />
au (au) vkzut sau au auzit au au citit si, de nu ca acelea, asemenea<br />
ca acelea, mkcar ckt de putin, si, mkcar de nu acela§ adevkr si de lucru<br />
ce pohte§te ne§tine, au zis, au au scris, mkcar ckt de putin §i de altele :<br />
(nu) numai Sk Sk poath altu de§tepta spre gkndirea acelora si a altora<br />
lucruri inch dkstul este, §i carii ca acelea au fkcut si au pomenit, ckt<br />
de ckt mkcar, nemoarte multumite au auzit §i in bunk pomenire<br />
au rkmas ; precum §i Aristotel in cartea a doa a Metafiqicei, cap 10,<br />
har §i multumitk Sk avem si Sk dkm filosofilor celor bktrkn[i], carii nu<br />
numai ce au pomenit §i au scris de adevkr fiintelor si, mkcar Ck mai<br />
multe nu au nemerit, de a grkit de firele for adevkru[1], iarks dkstul Ck<br />
tot au pomenit §i au zis cevas, ckt pricink mkcar de a cerca §i a iscodi<br />
adevkru altii au dat,aducknd §i pildk pa un Timothei muzicasul, adeckte<br />
ce era in zilele lui Filip craiu, tatkl lui Alecsandru celui Mare, foarte<br />
iscusit; intr'aceia zice, de n'ar fi fost Timotheiu, n'am avea multk muzick,<br />
iar, de n'ar fi fost $i Frinis, nio[i] Timotheiu n'ar fi fost, iproe[i].<br />
Zice si Diodor Sikeleotul, mai adevkrat istornic, in prodosloviia ckrti lui<br />
cea de'ntei, Ck cu dreptate este a da tot[i] marl multumite celor ce au<br />
dat invktkturi §i au soils istoril de ob§te (adeck traiul oamenilor), iproqq.
455 <strong>CRONICELE</strong> MONTENE 153<br />
Ce dark cu greu §i cu camark sic) este a da, zic, ne§tine incepkturk color<br />
ce mai despre toate pkrtile sknt [in intuneric], precum §i mie acum mi sk<br />
intkmplk a veni, vrknd, cum am pomenit, a istori ale tkri ce-i item not<br />
astezi Rumkne§ti,cu greu zic Oh foarte imi este, de vreme co nu aflu eu<br />
plink acum, mkcar ckt am ostenit, ckt am cercat, ckt am intrebat, §i de<br />
§tiut[i] §i de bktrini domirit[i] §i Intelepti, §i in tot chipu m'am trud't<br />
pentru sic alto pkrti §i cu cheltuialk am nevoit, ca doar a§ fi aflat vre-o<br />
istorie carele §i de Sara aceasta, d'incepktura ei, §i de lkcuitori ei, §'<br />
domnitori ei, care, Ckt §i cum s'au purtat, §i de obiceiurile lor, §i de<br />
legile ei, §1 de altele multe ce Sk vor fi aflat, care Sk Sk scrie pe amk<br />
runtu toate §1 cu deadinsul, precum de alte thri fac §i scriu pe largu<br />
toate. Ci dar inck eu plink astezi nio[i] acel scriitor nio[i] acel spui<br />
for nu am aflat. *i aceasta cke[i] n'au istorit nimin[i] de dk sa cu<br />
deadknsul cum zi6 (sic), pare-mi-se Ch dintr'aceste pricin[i] vine: Intki<br />
Ck mice §i ca 'nlaturi tkri multora au pkrut Ck este, Inch mai vkrto<br />
acum de cknd Usebitk de Ardeal §i de Sara Moldovei este (cum mai<br />
nainte vom arkta cknd §i pknk child au fost, zic istornie[i] §i gheografi,<br />
inpreunk §i child s'au Usebit) ; apoi Ck putini Inch foarte au fost din<br />
pkmknteni ace§tii tkri invktat[i], ck Sk §aZI. ei Sk scrie ale patrii lor<br />
§i sk istoreasc[k] intkmplkrile mo§iilor, precum in toath lumea fac oameni<br />
de ale lor; §i, de nu multi pe la alto thrivare a face ca acelea,<br />
iar la not mai nio[i] unul; shvai Ck poate zice cineva§ Ch Sk aflk §i<br />
aici leatopiset, ci rkspunsu ii este Ck acela, din ne§tiintk Sk vede<br />
celui ce-i va fi scris §i din negrijuire-i doar, Ch athta este de netocmit,<br />
de'ncurcat §1 de scurtu, ckt mai multk turburare §i mirare dk celui ce<br />
cite§te, deckt a §ti ceva§ adevhr d'intrknsul ; §i, aceastk dark sckdere<br />
mare §i jale doar in teacest norod al ne§tiintei §i a nevreri sk invete<br />
find, iaste pricink de este astezi, nu numai de rksu altora §i de ocark,<br />
ci §i 6rbi, mu(l)ti, surzi skntem de lucrurile §i de faptele celor mai de<br />
demult, ce intr'acest pkmknt s'au intkmplat §i s'au fkcut, care inck de<br />
nevoe Inch ne era §i ne este a be §ti, pentru ca Sk putem §ti pre cei<br />
bun[i] §i vrednie[i] stkpkn[i] §i Oameni mari carei vor fi fost §i faptele<br />
lor Sk be pomenim bine §i Sk-i lkudkm, iar pe cei rki §i fkcktori de<br />
rku sk-i blestemkm §i sk-i ockrkm, aces parte alegkndu-§[i] In lume chi<br />
au trkit, ca ski rkmke. Aceasta dar §i ca acestea lkskndu-le, Ck tine a<br />
be scrie n'au fost (§i faptele lor Sk be pomenim bine §i Sk-i lkudkm<br />
iar pe cei rki §i fkcktori de rhu Sk i ockrkm), nici altii au pm tat grija<br />
de n'au §tiut ei sau n'au putut, ca Sk fie pus pe cei ce ar fi §tiut, Mk<br />
car §i strein[i] de ar fi fost (ck ca aceia ni6[i] de aici ni6[i] odatk n' u<br />
lipsit Sit scrie §i sk istoreasck pe amhruntu §i ale ace§tii thri), ce at)
154 N. IORGA 456<br />
lksat toate de s'au surpat in prkpastiia uitkrii si intru intunerecu de<br />
veO[i] au rkmas.<br />
ins nu ZiCk Ck den om in om n'au rkmas si aici nis,te spuneri si<br />
povesti, mai vkrtos bktrkn[i] cei ce povestesc de cele ce au fost, ci si<br />
acelea foarte slab este si primejdie de a le credo, pentru. Ck de multe<br />
ori, de nu de toate orile, s'au luat seama Ck de un lucru numai doi<br />
intr'un chip nu povestesc, ci unul una, altul alta bksnuiasto, undo ni6[i]<br />
de l[a] acelea ni6.[i] o adevkratk stiintk nu avem ; ni6,[i] den ckntecile<br />
carele vestesc de vitejii au de alto fapte al[e] Domnilor si<br />
ale altor vrednic[i] oameni ce au lucrat, carei dup[k] la lkutari si<br />
dup[k] la alti ckntktori auzim, putem sti cevas ales, ck si acelea nu<br />
numai ce au lhudat mai mult, au hulesc deckt cele ce este a fi, ci si<br />
foarte Imprestiiat si prea pre scurtu pomenesc lucru si for de nio[i]<br />
o tocmealk; mai trudit-am "inch Ck doark din hrisoavele Domnilor ce<br />
stint pe la boerime $i pe la mk[nksti]ri date si lksate, chte am putut vedea<br />
Sk pociu scoate ceva§ de Sk §tiM mkcar dintr'acelea, dack de la alt<br />
cinevas nu Sk poate afla, cko[i] Ck inteknsele Sk vkd a zice cevas, dknd<br />
pricin[i] pentru ce skn[t] date acele hrisoave, adeck au stint pentru<br />
ck au dkruit Domnii cevas din dkstoinio[i] si bunelor slugi oricine sau<br />
al[t] cinevas, pentru vredniciia for si pentru vre-O slujbk mare ce va<br />
fi (fi) fhcut cineva§ Domnii si tkrii (cum fac impkrat[i] si Domni cei<br />
mari §i efteni), sau pentru altk bunk fapth -i dkruindu-1, acolo povestea-i<br />
3pune, asa si in cele ce dau la mk[nksti]re hrisoave, cknd fac mknkstirea,<br />
dreptu ce o fac si cine 5 face si din ce s'au miscat a u face, acolo<br />
3puind, ca o istorie veste§te lucrurile. De.";[i] §i dentr'acelea ca Sk<br />
3C0t[i] CeVa§, cum am zis, inch am nevoit, ce putin fobs si acelea mi-au<br />
lat. Pentru Ch risipit lucru grkesc §i foarte pe scurt zic si fkrh cap<br />
povestesc si numai de un lucru vorbesc, adeckto au de acela cui i Sk<br />
ilk, au de cel ce i Sit dk, iar, do mx[nksti]r[e] do scrie, Inc'<br />
acei mk[nks-<br />
i]r[i] ce 5 zideste, i Sk inchink si i Sk aforososte zice, iar nimic nu mai<br />
Itteste, nio[i] la altk vorbk, de alto lucruri, Sk mai intinde, undo dark<br />
Jutin lucru si putin ajutor si stiintk avem si de l[a] acestea ; si inch<br />
nai este si aceasta, Ck cine este acela carele Sk poatk skdea a ckuta<br />
oate a tuturur hrisoav[e] Sk vazk ce scriu si cum scriu, ca Sk poatk<br />
lentehnsele aduna Sk istoreasck lucrurile ce au fost ale tkrii; §i cine<br />
)ste Sk poatk face aceia, ca Sk culeagk dintr'acelea mkcar cap §i coadk<br />
ucrurilor, ckrora pentru athta not aicidu (sic), s'au 'infk§urat si s'au<br />
lksfksurat sau vre-un adevkr Sk ne dovedeasck, de nu doark s'ar fi<br />
spitit cine-vas sau ar vrea St ispiteasck aceia a 5 face, ca Sk afle 5<br />
)rea putink prlcina, si §i aceia tuck lleSkrath) Ch. Sh ZiCk Ck de acolr.)
457 CR N CELE MONPENF 15o<br />
au aflat a zice cinevav din lucrurile tkrii, iar vi aceia ce ar zice, vi<br />
ckt ar zice, n'ar fi alt soc[o]tesc, fkrk ckt o gkndire vi o glare de o<br />
mare grkmadk de minciun[i], precum vedem in cea Alecsandrie ce-i<br />
zic, tine o va fi fkcut nu vtiu, i intr'alte ckrtulii ce Sk vkd pe la unii<br />
vi pe la altii aici in tare, vi mai multe in Moldov[a], in care nu Sk coprindu<br />
allele fkr de minciuni vi basne, dupre care unblk norod[ul]<br />
acesta rktkcindu-sk, vi cred celea ce niqi] odatk de crezut nu sknt, cb<br />
nio[i] au fost acelea vre6-datk, nio[i] pot fi, ckte mkcar acea Alecskndrie<br />
bklmkjavte i asemenea ca aceia alte ckrtulii. Ci acelea aflkri omenevti<br />
numai ce sknt sau basne de cele ce fkcea vi scorniia poetii ethii<br />
sic) in vremea Elenilor pentru orbul norod ce n'avea cunovtiinta unuia<br />
vi a adevkratului Dumnezeu, ce fkcea i zkmisliia ca acelea [pe margine :<br />
adec[k] idololatri], sau ei altele ca acelea i supt acele basne pilduia,<br />
cum vi alti multi dasckli zic, i in mitologhia unui Natalis Constandos,<br />
om invktat, destule de acelea povestevte, tklcuevte vi zice, Acum<br />
dark, den cele ce mai sus zisem, iatk aovea Sk vede Ck ni6[i] o povk<br />
tuiturk, nio[i] un ajutor, nfo[i] nit [i] o luminare avem del[a] pkmknteni<br />
novtri, ca Sk putem vti sau Sk ne vi domirim mkcar de a lua ale acevtii<br />
tkri lucruri i fapte ce inteknsa din bktrkn[i] ai s'au intkmplat vi s'au<br />
lucrat, ck6[i] niqi] unul nu s'au aflat, niqi] vtim Sk fie fost, carele cu<br />
d'adinsul vi pre amkruntu de'nceput Sk fi scris ale ei, iar, de va<br />
fi vi fost tine -va scris i va fi lksat ca vi not cevti dup[k] urmk de<br />
acelea ce au fost Sk Stim, iatk nio[i] cum Sk afle, ni6[i] auzu pe cinevav<br />
Sk ZiCk Ck au fost i apoi s'au pierdut, mkcar fkrk ckt eel letopiset ce<br />
zicem, carele dkstul pe scurtu, intunecat vi for de o rknduialk ester<br />
cum s'au zis mai sus, vi vom vedea mai pe urmk i de'ntrknsul. Ci<br />
dar, ava lucru find, ce a face eu n'am, for de ckt iatk dupe la istorii<br />
streine, pe la Greci, pe la Levi, pe la Unguri vi pe la altii voiu unbla<br />
a core vi a me indatori, ca ce vor fi vi ei pomenind vi istorind de<br />
aceastk tare, Sk ZiCk vi eu aici, vi, ckt 1m[i] va fi putinta, foarte Mk voiu<br />
nevoi, ca ce va fi mai adevkru dup[k] zisele for Sk arkt, mkcar Ck 014<br />
am gksit vi la mkna mea pone azi au venit, vezi ce pe scurtu vi ei<br />
de dknsa pomenesc, vi luck cam trecktori atingu vi istoresc numai, iar<br />
nu d'inceput i pe deplin scriu ale ei, vi numai de ckt le trebue o (6)<br />
pomeni, zic, apropiindu-se ckte undevav de ale for lucrur[i], ce pe<br />
largu istoresc i povestesc ; pentru care inck vi ckt fac multumite trebue<br />
Sk be dkM, Ck inck nu de tot uitat din tablele lumi skntem, co<br />
uarecine de cele ce oare-cknd an fost vi intr'aceastk tare nu tace, ce<br />
spune i scrie ; mkcar Ck unii dintr'acei ce scriu de dknsa, ca nivte<br />
strein[i] ce sknt vi vi<br />
voitori de rku, unii nu adevkru scriu, ce-i mic
156 N. IORGA 458<br />
soreazk lucrurile si pe lkcuitori ei rku dkfaimk si multe hule gksesc;<br />
si pot a avea si dreptate, zic: a face asa, dac[k] alt mai bine nid[i]<br />
stiu, ni6[1] pot face si pentru Ck in stepenea ce astkzi Sk afik krrikcark<br />
Ck de oares cknd asa Sk trage), in care tickloask si jalnick este,<br />
tine cum li este voia poate i zice si scrie, CO[i] Ck nu este nimen[i],<br />
ni6,[i] cu condoiu, niqi] cu palma a-i sta in potrivk si a-i rkspunde.<br />
Lkskm dark fiest[e] ckruia a zice cum va vrea si a rkde cum va<br />
pohti, de vreme ce niO[i] le este sfiialk, niqi] Rumkni de rusinile for<br />
nio[i] nu gkndesc, Ck toate lumestile supuse sknt mutkrilor si toate<br />
ckte sknt unblk cu soroc, si cum Ck de obste este orbul noroc si viitoarile<br />
lucruri nevkzute sknt; ci dar, acum acestea treckndu-le, la ale<br />
noastre Mk intorcu a le zice.<br />
Nuntele acestii fkri din, vechime cum ii era fi tine o stkpknia.<br />
Vedea-sk dar Ck tot scriitori tkrilor si istoricii inteaceasta Sk tocmese<br />
cum si sara aceasta, coprinsk find cu Ardealu si cu Moldova,<br />
ii zicea Dachiia si Ghetiia, mkcar Ck Antonio Bonfinie in istoriia ce<br />
face foarte pe largu de lucrurile unguresti, in cartea de'ntei, in decada<br />
d'intei, oare ce osebire face intre Dachiia si Ghetiia, zicknd Dachii<br />
Ghetilor rudk sknt, de vreme ce si unii si altii aceias linbk au si<br />
dentr'un loc cknd au esit au esit si au venit intr'aceste pkrti, inkcar<br />
Ck unii din Scandenaviia zic Sk fie venit Dachii cu Ghetii, ckrora,<br />
zice el, le zicem si Goti, iar mai mult[i] zic Sk fie venit del[a] Dais, care<br />
sknt in Schitiia Asiatic[kJ, pentru Oh, dupe (1) cum zice Stavron gheograf,<br />
Oh fiind vecin[i] cu lkcuitori Hircanii si ei ca Hunii si [margins: Sk<br />
chiam[k] in tar[k] t[k]tkra..schith... Tkta[ri] sknt] ca alts noroade dintr' acolo<br />
schitice locur[i] mai bine do a lkcui, ckutkndu-s[i], intr'acesto pkrti ale<br />
Apusului au venit; ce dar Dachii si Ghetii, zice, nu sknt din Scandinaviia,<br />
ci din Asiatica Schitiia si, de vreme ce, de ckt ai Apusului am en[<br />
ai Rkskritului mai vechi sknt, cu dreptul dentr'acol6 intr'aceste pkrti<br />
au venit ; mai zice inck cest 'Bonfinie Ck Ghetii sknt ckrora acum le<br />
zicem Vlahi, iar Pius Enia Sulviu le zice Flachi, carei, zice, incepea<br />
din Ardeal, si poste Nistru si Nipru si alkturea cu Marea Neagrk se<br />
intindea de lkcuia, insk cea parte cktk, intro Nistru, Prutu si pknk in<br />
Dunkre, Cara Moldovi de cesti mai dincoace oameni Sk chiamk, iar<br />
care mai mult cu Dunkrea in sus merge, Munteneasc[k] acum Sk zice.<br />
$i ca aceastea Bonfinie de aceasta istoreste, si mai mult insk innaintea<br />
acestor Dachi si Ghetii lkcuitori era, si Bonfinie zice niste neamuri de<br />
be zicea Gavreeti si Chestoboti ; ce not mai vechi de aceia nu MU-<br />
(1) bt ms. date.
459 CRONICELB MUNTENE 157<br />
tom, ck6[i], mai in sus vom umbla curmknd si cercknd de acele yechit<br />
ir[i], atkta mai la intunerec vom da, si nu al[t] vom afla, for de<br />
basne si povesti numai, ce dkstul inch mkcark de am putea unile numai<br />
a le nemeri. Din cele ce au fost de 1 a] Dachi si Ghetii incoace,<br />
mai sent multi si din Greci istorici, zice Bonfinie, carei zice Ck si pe<br />
aceli Gheti de 6,4oti ii tinem, din Three lai rodul for trkgkudu Sk. In ce<br />
chip din Scandiia au Scantiia s'au pornit, de undo nu numai acest<br />
neamu zic multi Ck an venit, ci si Bolgari, Skrbii, Bosnegii, Unguri si<br />
alto neamur[i] an pogorkt, asijderea nu lipsesc unii, carei acestiia numai,<br />
6sebindu-6 de cele do5, ii zic Muisiia de Jos; care acestea numai<br />
de 1[a] un Grecu Tarigrkdean o am auzit, carele Sk Linea mare stiut,<br />
iar la altul la ni6[i] unul din Latini nu o am cetit, 111Sk Moisiia de<br />
Sus Sk zice unii pkrti de tara skrbeasck, insk ceia carei zic gheografi<br />
u[n]de Sk impreunk apa Savei cu Dunkrea, adeck de 1[a] Beligrad turcesc<br />
si in sus cevas, iar mai mult ckt Sk intinde in jos, pe unde Sk alkturk<br />
pe de-aceia parte de Dunkre si cu tara aceasta tot Muisiia, si si Me iia ii<br />
zice; mai zice -se Muisiia siMachidoniia, cum zicea Filip Cloverie gheograf,<br />
care se hotkraste cu Dardanii; mai sent si alte Musii in Asiia, precum ei<br />
scriu, ci nou de acelea cuvkntu nu ne este, ni6[i] mkcar de cestelalte Musii,<br />
mkcar Ck zisem ce unii si aceastk tark:Muisiia o chiamk ; ci acestea mai ck<br />
nu este de credintk atkta. Pentru ck rani si foarte putin[i] o zic, ce numai<br />
putuse fi lunecat cei ce i-au zis asa, pentru Ck, vkzknd vecinktatea<br />
tkrii skrbesti, ckreia Musiia ii zicea si deask amestecktura lkcuitorilor<br />
uniia si altiia tkri intredknsii, zis -au cestora pentru aceia Musii, sau<br />
CkCe Ck vor fi scris Ck o chiamk asa, nu vor fi fost umblat intr'ace to<br />
pkrti; de6,[i], precum del[a] OW vor fi auzit, numai cercknd cu amki<br />
runtu, adevkru ei au semknat asa, precum mai de toate orile Sk intkmplk<br />
la acesti scriitori, istorici si gheografi, si vedem Ck nu numai<br />
in nume gresksc si le strkmutk intr'altu fel, ci si felu oamenilor si si<br />
i5biceiurilor si alte multe lucruri be povestesc mult intr' alt chip dup[k]<br />
cum sent, cum aevea se vede in gheografiiile ce au fkcut multi si<br />
pone astkzi fac, ei departe skzknd de cele ce scriu, ce numai pen auzu<br />
si prin intrebkri de cei ce umblk privind lumea (care mult gresksc)<br />
and si scriu; si adevkrat asa este, Ck am ispitit aceasta si am vkzut<br />
Ck §i de ceste tkri ce sent spre not si si de a noastrk, nakcar cari s<br />
mai aproape de acei scriitori, inck destule greskli stint, si in nume s'<br />
in locuri, si unele care nu sent zic Ck sent si altele care sent le tat.<br />
Zic dark de aceste tkri de povestesc gheografi ; asa dark inc[k] de cele<br />
Indii ale Rkskritului si ale Apusului si alte locuri ce sent, intr'acolo<br />
ce de povesti si de neadevkruri stria si zic; insk niqi] drept aceas a
Io8 N. IORGA. 460<br />
a-i huli de tot nu trebue, atkt de multu 5stenind si trudind a scrie<br />
multe si mai de toate pentru folos multora; iar, de gresksc, ca niste<br />
5ameni gresksc, si not gresim tot[i] ca dknsii, dentr'un lut zidit[i] find<br />
tot[i]; insk, or-ce este de numele acestii Muisii, minciunk au adevkru,<br />
Ck o numiia si asa, eu nu mai cercu, ce numai, lkskndu-1 ca de mai putin[i]<br />
zis, a Linea trebue cel ce de mai multi si mai numit este; si<br />
iar zic ce Dachiia si Ghetiia ii zicea si se numiia stkpknitorii si lkcuitori<br />
acestii Dachii tine au fost intii. Ace le neamuri ce le zicea Dachi<br />
si Gheti era 5amen[i] varvar[i] si gros[i], idololatri, iar ostasi mar[i]<br />
si taxi la bktaia rkzboaelor, nepohtitori a S6 supune altora, nio[i] in-<br />
gkduia a Sb birui de altii;<br />
avea crai si oblkduitori lor, si nu era ni-<br />
mului supus[i], si multi inck de dknsii st ingroziia si vecinii lor foarte<br />
sk speriia de dknsii, ckei[i] de putine on se intorcea biruit[i] de uncle<br />
mergea a Sk bate.<br />
Acestora dark mergkndu-le numele si vestea cum sknt si de tkriia<br />
ion, inpkrat[i] roman[i], find pohtitori de lktimea inpkrktii lor, precum<br />
toate inpkrktiile puternice sknt lacome de a supune pe altii si a-s[i]<br />
lkti si mkri hotarele inpkrktiilor, si mai vkrtos roman[a] monarhie,<br />
atuncea pe acele vremi inflorind, de multe 5ri si in tot chip au trimis<br />
se se supue si acei Dachi, precum si pre alte tkri, toate ckte era inpre'jur<br />
lor, au supus....<br />
IV.<br />
D-1 I. Bianu imi comunia o copie a inscriptiunii ce se afla Inca, in<br />
biserica din Comana, pa petra ce acopere intreitul mormint al lui<br />
Radu-Voda (-I- 1620), al lu1 Draghici Cantacuzino, fiul eel mai mare<br />
al lur Constantin Postelnicul (mort in 1668) (1), si Constantin, fiul acestuia.<br />
Pare ca acesta pOtra nu e aceea de care am vorbit mai sus, p. 158.<br />
Sus se vod maiusculele A K K K si done acvile bicefale, la drepta<br />
si la stanga unui cimier, care porta in mijloc corbul cu crucea in plisc.<br />
La stanga si drepta cercului care cuprinde emblema te'rii, se cetesc<br />
literile AL K. I. III. R. B.. P. 3. X. K, initialele cuvintelor slavone, cari<br />
(1) Fu adus trupul lui , scrie Anonimul, de frate-seu *erban Spatariul aicea<br />
in teat* puindu-1 in gropa la monastirea de la Comana, (Anonimul, in Magazin,<br />
IV, p. 369). e*i Pail adus la Comana, la manAstire, de Pail ingropat. (Const. Capitanul,<br />
ibid., I, p. 353). Pentru ingroparea lui *erban Basarab in acesta manasure,<br />
v. acest volum de Anale, p. 76 (il suo cadavere fn portato da suoi qui nel<br />
suo monastero, nomato Comana ).
461 CRONICatt 1111Nr 159<br />
echivalez1 cu titlul: Cu mila 1ui Dumnecleu, 1w Serban Basarab Voevod,<br />
Domn al Terii-Romanescl. Apoi de desupt:<br />
t FITIGTk NI111 111i1TNNEGT6 TPEI<br />
11,SPhtle 1110116P6 . ft GhTPIAINAR<br />
111hPUIN EkGkPrIRh ROEROA . PI AN<br />
APh11111 RZITHRN311NO REAGHLT 11<br />
Ae Of1Th 1161-MINH 1111 PI AN ROGTCI<br />
NAHN R6114 IORFIT 0110 II Aphrti<br />
11P6 KPIPIH RNA[ SHAW' ANIFOGT6<br />
GhNI11EANI1 I x AernT . flIIM Al<br />
OPT% fIF16 fIANKIMA : 1111A0P<br />
M PI)110GfIT KFIPIll 11111 RP611111<br />
1161116 . RN A62611Tc1T6 RE<br />
MT<br />
FOGT6 AIN AlliA00T611111 Mil It<br />
TOFITE ENN6A6 (111T6 TPUIFIAN<br />
GfIN 1110111X API PI<br />
HX71 A6AfI XG GHhGHTOPIO T=i<br />
AE RhPGTh r71 nenAwri Ail =<br />
A6 WhPGTh r-1 41410 API iii A6<br />
EthPGTh I I.<br />
ERRATA.<br />
La p. 361, nota 1, ultimul rind, cetesce : III, in loc de : I.<br />
In ultima editiune a manualuluI sell. de Istoria Romdnilor (asupra careia veop<br />
Convorbirile literare pe Decembre 1899), d-1 Gr. G Tocilescu citeza (p. 113,136 13i<br />
bibliografia) done fragmente dintr'o cronica romana inedita . In acele done pa agil,<br />
vedem o interesanta tentativa de a impacit spusele cronicelor unguresci cu ale lay&<br />
relor nationale. Dad. Stolnicul a scris vre-odata cronica sa 'Ana aim, cam ap ar<br />
trebul sa-r fie govestirea. Cf. si An. Ac. Rom., ser. II, XIV, partea admin., g. 42 4.
160 N. tolIGA<br />
CUPRINSUL.<br />
I. Cronica lui Serban-Voda<br />
II. Cronica lui Brancovenu . .<br />
III. Cronica Balenilor<br />
.<br />
Pag.<br />
303<br />
326<br />
338<br />
IV. Memorille lui Radu Popescu 361.<br />
V. Cronica lui Nicolae Mavrocordat .<br />
377<br />
VI. Cronica BalAcengsca 388<br />
VII. Cronica de la Cluj , 402<br />
VIII. Croniea din ms. 439 a! Academia Romane 404<br />
IX. Cronica de sub Grigore II Ghica ,<br />
405<br />
X. A doua cronica a Cantacuzinilor 410<br />
XI. Cronica ambelor Principate .<br />
XII. Cronica expeditiunii in Morea<br />
XIII. Istoria Terii-Romanesci de Fotino $i isvorele el narative ...<br />
XIV. Cronica lin De) Chiaro<br />
420<br />
421<br />
423<br />
425<br />
XV. Cronica latina a tovarAsului lui Antide Dunod<br />
XVI. Istoria Terii-Romanescl in cronicele moldovene:<br />
429<br />
a) Miron Costin<br />
b) Nicolae Costin<br />
431<br />
c) Axintie Uricarul<br />
434<br />
d) Joan Necu lce , i<br />
e) Cronica lui Mustea<br />
435<br />
t) Cronica tradusa de Amiras 441<br />
Catalog descriptiv al m-selor de cronice muntene intrebuintate in acest studift 442<br />
Apendice de documente:<br />
I. Act al lui Constantin-Voda Brancovenu, relativ la familia lui Constantin<br />
Capitanul (4 Decembre 1698)<br />
II. Scrisorea veduvel lui Constantin Capitanul, Rada, catre Jude le Bravo-<br />
451<br />
vului (16 Octobre 1696)<br />
III Partea inedita din Istoria Feria -Romdnesci de Constantin Stolnicul Can-<br />
453<br />
tacuzino<br />
IV. Inscrlptiunea puss, in biserica de la Comana, pe mormintele lui Radu-<br />
454<br />
Voda Sorban, lui Dragbici Cantacuzino si fiului acestuia Constantin . 460<br />
46