DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
102<br />
ECONOMIA SERVILX<br />
sclavi va avea nevoie de-un capital mult mai mare decat acela<br />
care intrebuinceaza munca libera».<br />
Deaceea atata vreme cat dainueste capitalismul roman, dainueste<br />
sclavia. Imediat, Ins, cc numerarul se scurge si Roma antica<br />
e redusa la economic naturala, sclavia dispare dela sine, i e caracteristic<br />
— cum observa Ciccotti— ea gsclavia n'a fost oborita de<br />
nici o lege». Acum munca esclavagista trebuia inlocuita cu o alta<br />
munca, potrivita noilor imprejurari economice, adica cu o munca<br />
remunerata hi natura. Felul acesta de munch' a fost cea a iobagului,<br />
ea nu cerea nici un fel de capital: qServagiu1,— scrie Ciccotti (p. 435)—<br />
spre deosebire de munca libera, care cere un capital mai mic, dar<br />
care totus cere un capital, servagiul nu cere nici un capital. Faptul<br />
acesta explica in chip larg de cc si cum servagiul se constitue mai<br />
intaiu de toate pe latifundiile cele mai intinse».<br />
In paragrafele cari au precedat, noi am aratat pe larg cum scurgerea<br />
aurului Romei a transformat incetul cu incetul <strong>din</strong>tre<br />
proprietari i arendasi i <strong>din</strong>tre latifundiar i -taranul mic-proprietar.<br />
Cu cat numerarul devenia mai rar, cu atat starea aceasta de lucruri<br />
s'a extins mai mult.<br />
Caile pe can s'a propagat colonatul au Lost doua:<br />
1. Prin aducerea barbarilor, in majoritate germani, carora a trebuit<br />
sã li se faca o situacie analoaga Cu aceea, pe care o aveau acasa<br />
la ei adica aceea de laett, identica cu a colonului. Cum dela Marcu-<br />
Aureliu nu s'a mai facut rasboiu fara a nu se aduce sute de mui<br />
de barbari, inIelege oricine extinderea pe care a luat-o in imperiu<br />
acest fel de cultura<br />
2. Calea cealalta, pe care s'a la/it colonatul, a lost precariul.<br />
Precarium nu era un contract juridic, era posesia de fapt a unui<br />
so!, stapanit in virtutea unei rugaciuni, preces, §i concedat de proprietar.<br />
In timpurile Romei republicane, familiile patriciene si senatoriale,<br />
stapaneau In virtutea acestui precariu, mai tot agerul<br />
public. Precaristul datora Statului o dijma de una <strong>din</strong> zece. ((Patricienii<br />
acestia, can de -cineau pamanturile Statului, concedau<br />
ei, la randul lor, parci <strong>din</strong> aceste pamanturi la oameni, can le de-<br />
Iineau in aceleasi condiiiuni (F. de Coulanges— Les origines du<br />
systeme Modal, p. 90»).<br />
Nu o singura data s'a intamplat cä acesti precaristi ai agerului<br />
public, ararlinAncl elaselor de sus, sä acapareze pamanturile Statului