DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
100<br />
ECoNomiA SERVIIA<br />
antice, sclavia s'a merqinut ca ceva fatal. Imprejurarea ca ea s'a<br />
mencinut, cu consimIimantul crqtinismului, atatea veacuri dupa<br />
ce el o osandise Cu atata impetuoasa vehemenca, constitue Inca<br />
o dovada ca factorul economic are o putere, care primeaza inaintea<br />
oricarui curent, pornit <strong>din</strong> celelalte resorturi ale vie%ii. Partea interesanta<br />
e ca religia crestina nu numai ca consimte la dainuirea<br />
robiei, dar mita s'o §i legitimeze CU textele sfinte; intocmai ca<br />
ci in veacul XIX, cand s'a pus in discuiie sclavia coloniala. Foarte<br />
elocvent, in aceasta privinca, este un document medieval, Miroir<br />
de justice, un cutumiar anglo-normand, <strong>din</strong> veacul XIII. lath ce<br />
gasim in acest document: cEt si comme autres creatures asservies<br />
sont gardables, aussi sont serfs a regard de leur possession, et de ce<br />
sont dits gens serfs par divine toy, et par droit d'hommes accepte,<br />
et par droit canon confirm6.<br />
4.1)e Sem et de Japhet sont issus les gentils chretiens, et de ceux<br />
de Cham les serfs que les chretiens peuvent dormer et vendre comme<br />
leur autre chattel 1))).<br />
Ian cum legitima biserica cre§tina sclavia, sub presiunea nevoilor<br />
economice, dupa ce sub imboldul acelorasi nevoi, o osandise la inceputurile<br />
ei. Inca odata, Ins, sclavia forma in Evul-Mediu excepia<br />
— regula o facea servagiul, colonatul.<br />
Originea colonatului se pierde in negura veacurilor. Ea constitpe<br />
§i azi o problema, Inca nedeslegata de istorie. Nu incape indoiala<br />
ca institucia aceasta a existat Inca pe vremea imparaiilor (vezi<br />
Lacombe — Op. cit., pp. 188-189 §i F. de Coulanges L'inv.<br />
germ., p. 94), nicairi, insa, legea nu face menciune de ea. Intaiul<br />
text juridic, care face vorbire despre colonat, apartine primei jumata<br />
-ci a veacului IV (Lacombe, p. 190). riovada ca inainte de<br />
aceasta epoca colonatul Inca nu se generalizase n gradul in care<br />
el s'a intins in urma caderii economiei monetare. Cum insa noi<br />
n'avem sä ne ocupam aici de originea a§ezamintelor sociale, ne<br />
muliumim sa aratam cä iobagul, colonul era lipit pamantului pe care-1<br />
luera, cà patronul lui nu-1 putea deslipi de pamant, nu-1 putea<br />
vinde sau darn' fara pamant, precum nu-1 putea nici izgoni <strong>din</strong><br />
lotul pe care-1 lucra. Indatorirea patronului de-a da pamant precum<br />
1) Citat dupa Ed. Laboulaye. — Recherches sur la condition civile et politique<br />
des femmes, Paris, 1843, A. Durand, p. 313.