DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
86<br />
ECONOMIA SERVILA<br />
acea mare opera, ale carei greuta/i. i contradic/iuni, Varron se<br />
straduia sa le arate ca agronom i ca economist ; el a compus in<br />
poemul salt un imn nemuritor plugului, cu care, ca i cu sabia, romanii<br />
cucerisera Italia*. Virgiliu a resfrant in poezia lui, toate framantarile<br />
contimporanilor shi istov4i i enerva/i de-o situa/ie cu<br />
totul anormala: oAsezat pe hotarul a doua epoce, nimeni n'a suferit<br />
mai mult decat el de sfasierile patriei sale. Aruncat departe de<br />
Mantua lui scumpa, cum e aruncata de furtuna o ramura de pe<br />
trtmchi, suferinca lui personal& a devenit ecoul suferin/ei tuturor.<br />
Deaici acea aspira/ie catre singuratate, in sanul acestei man i naturi,<br />
pe care o iubeste cu sim/imintele unui poet modern (Pressense<br />
—Op. cit., I, p. 639) ■>. Ca, sim/imintele acestea, ale lui Virgiliu,<br />
erau cele ale tuturor contimporanilor sai sbuciurna/i, nu incape<br />
nici o indoiala. Patru veacuri mai tarziu, ten<strong>din</strong>/a aceasta spre singuratate<br />
va deveni atat de obsteasca in lumea cretin, incat imparatul<br />
Valens se va vedea nevoit, in anul 365, sá dea un edict,<br />
prin care opreste retragerile la manastire, de frica de-a nu mai gasi<br />
de unde recruta demmtarii Statului 1). Dar nu e numai atat, Vir-<br />
e singurul scriitor antic, care a prevazut venirea unui mantuitor,<br />
care va regenera lumea. Desolarea Romei, _careia Ii se scurgea<br />
prin atatea vine tot aurul, incepuse sa faca sa se presimta sfarsitul<br />
care o pandea. Respira/ia ii devenea <strong>din</strong> ce in ce mai grea,<br />
neputandu-se decide sa moarh, incepuse sá creada intr'un salvator.<br />
In autorul oGeorgicelor*, reprezentantul intelectual al Romei iii<br />
prapastie, a vibrat pentru intaia oar a aceasta nadeide, atat sim/ise<br />
de bine si de profund Virgiliu durerea Romei, care era atunci durerea<br />
intregului univers. In Egloga IV, atat de celebrh si de discutata,<br />
el prezice nasterea unui copil minunat, scoboritor <strong>din</strong> cer, care<br />
va mantui i va stapani lumea ; dealtfel, tot aceasta psihologie<br />
explica i nastera imperiului.<br />
Virgiliu nu s'a inselat. Cel prezis a venit.<br />
Via/a Ii mita pe toate chile persistent A §i ea 10 nascoce§te organele<br />
proprii a o men/ine i perpetua. Crestinismul a fost un astfel<br />
de organ — Isus a putut sá fie prevazut de Virgiliu, pentru c logica<br />
lucrurilor 11 cereau. Egloga lui a patra, e poezia simptomatich a unei<br />
1) H. von Eicken. — Geschichte and System der M ittelcaterlichen Wet fanschaung,<br />
1 vol., Stuttgart, 1887, Cotta, p. 122.