DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ECONOMIA SERvI1A 85<br />
de idei in favoarea realizarii ei. Si precum mai tarziu vom g6s1 pe<br />
pArintele Tertullian, descriind cu satisfaqie inflorirea ogorului roman,<br />
sub Juana vAnjoas4 a lucratorului barbar, tot asa la inceput<br />
gasim o pleiaclA intreaga de scriitori, can cer in chip anticipat des-<br />
/elenirea ogorului parhsit. Scriitorii acestia sunt cunosci4i, in istoria<br />
literaturii latine, sub denumirea de agronomi. In fruntea lor<br />
e Varron, yin apoi Collurnelus, Paladius, Tremilius, Hyginius,pentru<br />
a nu cita cleat pe cei mai de searna.<br />
acesti scriitori se ocuph<br />
de agricultura arafa, ba chiar Ii exagereaza Insemnatatea, ce-<br />
rilnd s'a ii se redea vechea ei stralucire.<br />
In pragul revoluIiei franceze and, parnAntul oberat de impozite<br />
si de numeroase servit4 feudale, nu mai putea sà heaneasca populacia<br />
Europei, apare In Frama scoala fisiocra/ilor, care, ca i agronomii<br />
latini, exagereaza importama agriculturii, aratand-o ca singura<br />
ocupaIie omeneasca cu adevarat productivA. Agronomii ro-<br />
mani sunt antichita -pi. Varron, in deosebi, vorbeste des-<br />
pre agricu1tur i despre frumuse -We vietii dela iara, cu acelas<br />
entuziasm, cu care vom regasi vorbind, peste optsprezece veacuri,<br />
pe d-rul Quesnay: Cre<strong>din</strong>cios marilor tradiIiuni romane, Varron<br />
detesth orasele si le considera ca scoli ale conrumiei, ale lenei si ale<br />
luxului; el laudA curaIenia austera a vieçii campenesti, care pAstreaza<br />
trupului sanatatea, Para artiliciale de eimnastica 1).<br />
Marii nostri inaintasi aveau foarte multa dreptate— scrie Varron<br />
cu admiratie (//. De re pecuaria) — de a pune pe omul de camp<br />
deasupra ornului de oras».<br />
Varron, insa, nu exalth via -0 dela 1:ara, pentru a face poezie rustic,<br />
ci pentru ca reintoarcerea la munca real a ogorului devenise<br />
o problema de existen0 pentru Roma <strong>din</strong> acele vremuri. Dealtfel,<br />
nici poezia n'a putut ramane neinraurith de enorma presiune a<br />
vietii economice. Virgiliu canta in #Georgicelen sale frumuse -cile naturii<br />
i propAvadueste reintoarcerea la Iara. Si nu e o simpl intamplare<br />
faptul c Virgiliu a cantat in 4Georgice* natura, ((poetul a<br />
ales — cum observa Ferrero (Op. cit., IV, p. 86) — subiectul care<br />
preocupa spiritele cel mai mult in acele clipe, adica agricultura*.<br />
Virgiliu — zice acelas autor — (4a. gasit accente poetice ca sä cante<br />
1) G. Ferrero. — Grandeur et decadence de Rome, 5 vol., Plon, 1906, Paris,<br />
1V, pag. 81.