DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
72 ECONOMIA SERVILA<br />
domina intreg Evul-Mediu, pentru a fi apoi inlocuit, in pragul timpurilor<br />
moderne, Cu sistemul muncii salariate, avand fiecare <strong>din</strong><br />
aceste sisteme economice Ate un sistem juridic corespunzator.<br />
Din cele studiate in capitolul ce precede, reiese ca sistemul juridic<br />
roman a fost cerut de-o stare economica rudimentara, in care capital<br />
desi exista, e prea slab <strong>din</strong> pricina raritäçii populaiiei ; in care braiele<br />
de munca sunt rare si in care capitalistul nu dispune deck de<br />
pamAnt, un pamAnt, ce-i dreptul excesiv de fertil, fapt care a contribuit<br />
la acea desavArsita perfecIionare a sistemulm juridic latin.<br />
In asa imprejurari sarcina i functia dreptului erau evidente. El<br />
avea indatorirea sa puna la dispozitia capitalistului atAt pamAntul<br />
cAt §i braiele necesare pentru cultura lui. Am vazut CA dreptul roman<br />
indeplinit aceasta sarcina pe toate caile i cu ajutorul tuturor<br />
asezAmintelor, cari au nascut i pe cari le-a sanc/ionat. Deaceea, atAta<br />
vreme cat Roma si-a mentinut situaIiunea ei economica primitiva,<br />
de cetate agricola, sistemul ei juridic, cladit pe aceasta stare de fapt<br />
si in vederea ei, s'a putut mentine in toatA rigoarea lui si a corespuns<br />
in chip real si intocmai organismului economic.<br />
Dar legionarul roman a dat nastere publicanului roman. Locul<br />
rigidului paterfamilias, care se mulIumia cu ogorul lui restrAns,<br />
muncit de el, inconjurat de copii i ajutat de cei caIiva sclavi rustici,<br />
I-a luat capitalistul roman, care stapania intinderi uriase de pAmAnt,<br />
lucrat de mu i de sclavi, de toate neamurile, adusi <strong>din</strong> toate unghiurile<br />
lumii, cucerita de romani.<br />
Roma <strong>din</strong> clipele acestea nu mai semana intru nimic cu Roma trecutului,<br />
care daduse pe Manius Curius Dentatus. Prezentul nu numai<br />
ca nu semana intru nimic cu trecutul, dar Inca ti era cu totul potrivnic.<br />
Tirania familiei nu mai avea pentru ce se aplica, fiul de familie<br />
nu mai era indispensabil ogorului, lucrat acum de sclavi numerosi,<br />
si el a putut Ii emancipat. Din clipa in care domus nu mai era singurul<br />
be de producere, femeia a putut paraseasca casa si a stiut sa<br />
lepede banuri1e vieei conjugale. Ea a irupt libera in ce tate, conrupAnd<br />
totul, strican <strong>din</strong> asa masura asprele moravuriromane, incat poporul,<br />
adunat in circuri, cerea in gura mare lui August sA revie asupra ma-<br />
surilor luate de el, masuri in materie de casAtorie si de adulter, can<br />
au ramas de altfel i f&r aceasta zadarnice.<br />
Afluxul ne mai pomenit de metale prepoase, aduse <strong>din</strong> toate coluniversului<br />
ca prada de rasbeiu sau ca produs al uzurei, au