DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
fo<br />
ECONOMIA ESCLAVAGISTA<br />
erau inchisi la proprietarii de mosii i siliti sa le lucreze pamantul<br />
(Aug., 32)*.<br />
Era de pace inaugurata de August, a facut ca vanatul on -renesc sa<br />
lipseaseti aproape cu totul, ceeace a contribuit la immultirea acestor<br />
rapiri, in asa grad Inca a fost nevoie sa se creeze un delict deosebit,<br />
cunoscut in dreptul penal roman sub numele deplagium:Impulinarea<br />
numarului sclavilor — scrie Ciccotti (Op. cit., p. 401) — reiese si <strong>din</strong><br />
mentiunea mai frecventa a crimei de plagium§i <strong>din</strong> cresterea mai higienica<br />
a sclavilor. Chiar August s'a vazut nevoit sa ordone perchizitiuni<br />
In estragula, pentru a pune in libertate oameni liberi, rapiti si redusi<br />
In sc1avie. Frecventa i rigoarea legilor contra delicventului numit<br />
plagiator, adica acela care se face vinovat de crima de plagium, in tot<br />
timpul epocei imperiale, probeaza persistenta raului i ineficacitatea<br />
amenintarilor cu pedepsele cele mai grele)).<br />
In Grecia, rapitorii de oameni liberi, luasera aici un flume special,<br />
andrapodistes, dar, — cel putin la Atena — nu numai ca nu erau pedepsiti<br />
pentru crimele lor, dar Inca se bucurau de anume privilegii. Asa, de<br />
pilda, era oprit de a-i bate sub pedeapsa de desmostenire. Pana<br />
femeile se dedeau la aceasta meserie infama. Ele rapeau copii in invalmaseala<br />
jocurilor, cand mizeria nu Ii dadea pe maim lor, expusi<br />
la drumul mare (Wallon— Op. cit., I, pp. 168 si 174).<br />
Faptele acestea dovedesc cä pana in cele mai inaintate tirnpuri,<br />
Roma ca i celelalte tari antice s'au resimtit mereu de lipsa de brae,<br />
si de aceea dreptul roman— fie ca e vorba de organizarea familiei,<br />
a proprietatii, a muncii sau a creditului — nu constitue in realitate<br />
deceit o sechestrare legala a bratelor muncitoare, sechestrare, dupa<br />
cum am vazut, necesara pentru ajutorarea capitalului i garantarea<br />
productiei, amenintata de lipsa de brate, determinata la randul ei de<br />
raritatea excesiva a populatiei.<br />
Asa ca, in realitate, patricianul roman nu era decat un plagiator,<br />
avand in man puterea de a legifera ; precum eupatridul atenian nu<br />
era decat un andrapotistes legal. Jar atunci cand sechestrarea legala<br />
a persoanelor nu mai dadea rezultatele dorite de societate, a venit<br />
ca un compliment sechestrarea abuziva, plagium.<br />
Aceasta a fost baza, pe care s'a ridicat intregul drept antic. Precum<br />
In colonii, unde conditiunile economice i demografice ale antichitatii<br />
se repeta, sclavia reinvie cu aceeas tenacitate i dä nastere unui<br />
drept exceptional, asemanator intru toate sistemului juridic al