DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 59<br />
lucru, indata ce creantia va fi achitata#. Mai tarziu, debitorul nu<br />
mai oferea creditorului sau proprietatea ci numai posesia lucrului<br />
garantator al datoriei, i atunci se institue gajul, pignus. Multa<br />
vreme romanii n'au cunoscut ipoteca ; ea a fost imprumutata dela<br />
atenieni i nu-si gaseste aplicarea decat foarte rar i foarte tarziu,<br />
abia sub Adrian.<br />
Dar atat imprumutul garantat cu pactul fiduciar, cat si cel constituit<br />
Cu pignus, erau pentru patricieni arme pentru acapararea<br />
braIelor si a pamanturilor.<br />
In adevar, in caz de neplata a creanvei,—i cazul nu era rar,<br />
date fiind dobanzile enorme i faptul ca imprumuturile erau toate<br />
de consumatie— creditorul devenea proprietarul pamantului gajat.<br />
Debitorul totus nu era expropriat i gonit <strong>din</strong> petecul lui de pamant.<br />
El continua sa-si eultive ogorul ca precarist. In aceasta calitate,<br />
pura de fapt, el datora creditorului sau o redeventa in natura sau<br />
un anume numar de zile lucratoare pe an. Asa ca de fapt, chiar creditul<br />
acesta, prin pactum fiduciae i pignus, nu poate fi considerat<br />
ca un credit real; el era in chip deghizat un credit personal. Fustel<br />
de Coulanges e de parere Ca originea precariului se confunda Cu<br />
insas originea Romei ca lui i se datoreaza asezamantul<br />
In capitolul ce urmeaza, cetitorul va *gasi lamurit in amanunt mecanismul<br />
intreg si toata intinderea asa zisului precarium. Deocamdath<br />
sä urmarim creditul cel mai frecvent, care a fost totdeauna la<br />
romani, creditul personal.<br />
Modul de execirtie al obligatiunilor banesti a lost mai totdeauna,<br />
constrangerea corporala.<br />
Legea celor XII table a - inut sä reglementeze, pana in cele mai<br />
mici amanunte, execirvia pentru datorii, tocmai <strong>din</strong> pricina abuzurilor<br />
ce se comiteau, cum vom vedea indata: dupa implinirea<br />
seadencei, debitorul avea un termen de treizeci de zile pentru plata<br />
datoriei: aeris contessi rebusque jure judicatis triginta dies justi<br />
sunto; dupa implinirea acestui termen, debitorul neplatnic era<br />
prins de catre creditor si arestat in casa acestuia, i aceasta fara<br />
ca sä fie nevoie de vreo autorizaIie a censorului sau al oricarui alt<br />
magistrat 2). Debitorul ramanea astfel inchis timp de 60 de zile si<br />
1) F. de Coulanges. — Les origine. dii systeme Modal, Paris, 1890, Hachette,<br />
pagina 92.<br />
2) Vezi asupra acestei chestiuni Jehring. — Op. cit., I, pp. 154-155.