DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ECONOMIA ESCLAVA GisTA 51<br />
Trebuinca aceasta de braIe muncitoare a facut ea familia romana<br />
sa fie viguros #constituita, Inca <strong>din</strong> primele timpuri ale axistencei<br />
cetacii, jar paterfamilias sa fie stapanul absolut al alor sai.<br />
Pe copii ii avea in patria potestas §i pe femeie in manu. El avea dreptul<br />
de viata si de moarte— jus vitae necique asupra copiilor<br />
asupra femeii in manic §i asupra sclavilor ; Ii putea vinde, expune<br />
sau abandona noxal aceluia &Aire care ar fi comis un delict.<br />
Paterfamilias era, inteun euvant, tatal, stapanul, judecatorul<br />
calaul alor sai.<br />
Dependeno aceasta a copiilor de paterfamilias era exclusiv economica,<br />
eaci in chestiile politica, in ce priveste jus suffragii §i jus<br />
honorum, fiul era egalul tatalui sau: filius familias in publicis causis<br />
patrisfamilias habetur. Idea principala, pe care se bizueste intreaga<br />
organizare a familiei romane e ea fiul, intocmai ea i sclavul, nu<br />
poate agonisi i poseda de drept, nimic: #igitur quod liberi nostri...<br />
adquirund... id nobis adquiritur; ipse enim qui in nostra potestate<br />
est, nihil suunz habere potest...# i principiul acesta de drept mergea<br />
atat de departe la romani, ?neat copilul de familia, nu putea poseda<br />
de drept un patrimoniu chiar cu vointa lui paterfamilias% aceasta<br />
era o imposibilitate juridica. Ceeace copilul stapaneste de fapt<br />
nu constitue un patrimoniu, ci un peculiu, intocmai ca i sclavul.<br />
Proprietatea copilului se confunda cu proprietatea tatalui de familie,<br />
fara insa ca el sa se poata num' coproprietar sau ea bunurile<br />
familiei sa fie comune, (communio pro indiviso) ; atat numai, la<br />
moartea lui paterfamilias fiul e considerat a fi posedat averea <strong>din</strong>nainte,<br />
el nu e mostenitorul tatalui, ci propriul sau mostenitor,<br />
heres suus.<br />
Sub regalitate si in timpul republicei, nici legea i nici moravurile<br />
nu stirbese aceste drepturi absolute ale lui paterfamilias. Ba Inca,<br />
dupa zisele lui Denis <strong>din</strong> Halicarnas, ar fi existat o lex regia; care<br />
da tatalui dreptul de a-si ucide copilul, jar legea calor XII table<br />
intareste aceasta lege printr'o dispozicie formala. Jehring, inregistrand<br />
faptul ed n dreptul roman, fiul vandut de trei on de tatal<br />
sau, devenea liber, se mill ca legea ((asigura pe flu contra unui<br />
rau relativ rnie lash fara nici o proteccie contra unor pericole<br />
j Gustav Mandiy. — Das gemeine Familiengiiterrecht, 2 vol., Tubingen,<br />
1871, Laupp, I, p. S.