DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
50<br />
ECONOMIA ESCLAVAGISTA<br />
infam, dar n'au izbutit. Sclavia era ash de lucrativa, incat era exercitata<br />
pe strazile Romei chiar, si in veacul XIII, dona mu i de europeni<br />
erau de vanzare, antral, la Damieta si la Alexandria. Dintre<br />
ei se recrutau mamelucii, eel mai frumos corp militar <strong>din</strong> Orient.<br />
§ 5. — Familia patriarchalei<br />
Dar la inceput romanii, popor slab si cantonaii la gurile Tibrului,<br />
erau redusi sa faca rasboiul numai cetaTilor invecinate. Or, in ash<br />
imprejurari luarea de sclavi i exploatarea lor neomenoasa nu era<br />
Cu putinIa. Cu un vecin, Cu un cunoscut poate, stapanul nu se puteh<br />
purta in felul in care se purta cu un barbar asiatic, adus de nu se<br />
stia de uncle. i lucrul era explicabil, rornanul putea ajunge si el in<br />
robie la vecin si cum dorinIa lui era ca sa fie bine tratat, trata<br />
el la randul lui bine pe prinii in rasboiu, caci cum zicea Macrobiu:<br />
((Tam tu ilium liberum t ,idere potes, quarn ille te servuno. Tot asa<br />
s'au intamplat, de altfel, lucrurile si la greci: ((Condit fia sclavilor<br />
— scrie Beauchet (Op. cit., II, p. 397)— se resimte in epoca omerica<br />
de originea si de ocupa0a lor. Esi0 <strong>din</strong> familii, avand o situatie<br />
asemanatoare aceleia a stapanilor lor, cateodata <strong>din</strong>tr'o familie<br />
rega15., impartasind cu stapanii lor sarcinele vieii interioare<br />
viaIa de camp, sclavii aveau atunci o situqie destul de buna<br />
nu se gaseste, in poeziile omerice, nici o urma de purtare cruda<br />
dispre -viitoare, ale caror pilde se immulysc mai tarziu». Din<br />
aceasta pricina, primii romani ca i grecii primitivi, s'au vazut<br />
nevoiti sa recurga la alte mijloace ea sa-si asigure brayle necesare<br />
agriculturii. Unul <strong>din</strong> aceste mijloace a fost organizarea tiranica<br />
a familiei, in care femeia i copiii erau sub absoluta dependenca<br />
a lui paterfamilias i tineau locul sclavilor, cand acestia erau Inca<br />
scumpi si ran. Datorita acestei asemanari intre situncia copiilor<br />
cea a sclavilor, am vazut cä unii invaiatii au putut afirma cà scIavia<br />
ii are obarsia in institu%ia familiei patriarchale, i aceasta<br />
confuzie era cu atat mai usoara, cu cat in sistemul primitiv de credit<br />
al romanilor, debitorul neplatnic putea fi facut rob, nu nurnai el,<br />
dar i copiii i copiii copiilor lui, ((liberos neposvo, cum se exprima<br />
Titu Liviu (II, 24). Aristot, de partea lui, avand M vedere ce se<br />
petrecea la A.tena, scrie ea ((familia, ca sa fie completa, trebuie sä con-<br />
pelanga indivizi, si selavi (Beauchet—Op.cit.,II, pp. 393-394)