DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
46<br />
ECONOMIA ESCLAVA GIST%<br />
dar se putea vinde Cu preluri scoborite: 4Cu asa moravuri, nu numai<br />
ea granele ajungeau far .a. ea nici-O provincie sà alimenteze Italia,<br />
dar Inca ele erau de-o ieftinatate de neerezut (XVIII, 4, 1).<br />
On, acesta era, in definitiv, i scopul intregii economii romane.<br />
Legile i moravurile aveau insareinarea s'a asigure producTia,<br />
constatarea lui Pliniu ea scopul acesta a fost atins, contine confirmarea<br />
cea mai deplina a propoziVei noastre-- ea dreptul absolut<br />
de proprietate n'a fost decretat la roniani numai pentru satisfacerea<br />
interesului i egoismului capitalistilor, ci mai Cu seam a in interesul<br />
asigurarii producIiei.<br />
§ 4. — Sclavia<br />
Dar dreptul de proprietate, oricat de deplin si de exclusiv ar fi<br />
fost, nu putea asigura, singur el, produccia. Populaiia era asa de<br />
rara, in intreaga antichitate, ineat capitalistul era in absoluta neputinVa<br />
sa-si procure munca liberà. Pentru asigurarea produqiei<br />
se cerea ea proprietarul roman sä aiba braIele muncitoare la aceeasi<br />
absoluta dispoz4ie a sa, ea si pamantul. Si, in adevar, dreptul ra'spunzand<br />
acestei nevoi a societatii antice, a inlanIuit munca inca<br />
<strong>din</strong> cele mai vechi timpuri. Cetajeanul roman sui iuris, adica' seful<br />
fiecarei familii, paterfamilias, era investit Cu dominica potest ate,<br />
care-i dadea drepturi de via fa si de moarte asupra sclavilor<br />
socotiti ea obiecte, ea res mancipi.<br />
Sclavia, izvorata cum am aratat, <strong>din</strong> lipsa de brae, nu era un<br />
fenomen special socieratii romane. In intreaga antichitate, aceeasi<br />
nevoie daduse nastere aceluias asezamant. La toate popoarele<br />
munca se facea prin sclavi. (Selavia era comuna tuturor societaPor.<br />
Ea a fost independenta de institutiile publice si de formele de guvernamant.<br />
Ea avut aceeasi vigoare in mijlocul despotismului ea<br />
si in mijlocul libertaIii, in sociefaiile aristocratice ea si in cele democratice0).<br />
Din pricina acestei generalitaji, romanii considerau<br />
sclavia ea o institu0e a dreptului<br />
La Roma, insa, datorith celor dou6 imprejurari despre cari am<br />
vorbit mai sus si can au facut <strong>din</strong> ea un Stat agricol, institucia<br />
1) Fustel de Coulanges. — Histoire des institutions de l'ancienne France (L'invasion<br />
germanique), Paris, 1891, Hachette, p. 82.