DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
44<br />
ECONOMIA ESCLAVAGISTA<br />
interesul material, imediat §i personal pe care-1 aveh mice proprietar<br />
ca sa-§i cultive pamantul ; pe laugh' blamul censorului si decaderile<br />
legale, impotriva proprietarului negligent, intervine i opinia publica.<br />
Si eine §tie ce insemna in Roma veche puterea opiniei publice,<br />
Ii va da, Fara indoiala, seama ce imensa putere apash asupra proprietarului,<br />
care ar fi voit sa abuzeze de drepturile pe can i le dadeh<br />
legea si sa se sustrag h la adapostul ei, dela indatoririle lui sociale.<br />
In primul loc agricuItura ' a fost declarata drept singura ocuputie<br />
demna de un om liber. #Solul a fost totdeauna, in aceasta cetate<br />
romana, principalul izvor §i singura masura a bogatiei pana la finele<br />
imperiului, clasa senatoriala a fost in acela§ timp Clasa marilor<br />
proprietari funciari» 1). Din pricina aceasta, industria era privita<br />
ca ocuputie servila si, sub Republica, cetateanul exercitand o meserie<br />
manuala era aproape lipsit de drepturile politice.<br />
Ba Aristot propune chiar in Politica lui (III, ///, 7) ca meseria§ii<br />
sa nu fie facuti cetateni.<br />
ComequI, cum observa Brooks Adams, 'Area asa de nedemn<br />
ca era interzis senatorilor ; jar la Teba — scrie Aristot (Pot., III,<br />
III, 4) — legea indeparta dela once functie, pe acela, care nu incetase<br />
comertul de eel putin zece ani.<br />
Jar la Roma, in timpurile primitive, exercitiul unei meserii constituia<br />
o piedeca absoluta pentru a midi& la o demnitate in magistratura:<br />
(un obiceiu vechiu si statornic exclude dela candidatura<br />
pe acela care exercita in acele clipe o meserie sau care primea un<br />
salariu pentru serviciile sale. Magistratul, care a ocupat vreodata<br />
o astfel de pozitie sau al carui tata o ocupase altadata, era anume<br />
mentionat de redactorii aristocrati ai Analelor» 2).<br />
Marcu-Antoniu, in cearta cu August, ii a minteste in mod insultator<br />
ca are printre inaintasii sai un stramos, Restion <strong>din</strong> Thurium,<br />
manurnis, i un altul bancher. Cassius <strong>din</strong> Parma trateaza,<br />
In una <strong>din</strong> scrisorile lui, pe August ca scoboritor <strong>din</strong> parinti brutari<br />
bancheri, si-I apostrofeaza astfel: