DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 41<br />
atunci, cand capitalul era excesiv de slab si braIele rare, capitalistul<br />
avea nevoie de proprietatea absoluta a solului si am vazut ca<br />
dreptul i-o asigura <strong>din</strong> cele mai vechi timpuri.<br />
Acum, intrebarea fundamentala pentru noi— era acest drept<br />
absolut de proprietate, statornicit in folosul exclusiv al capitalistului<br />
; sau, cum pretindem noi, in interesul superior al produciiei?<br />
Recunoastem ca abuti,— <strong>din</strong> definiiia dreptului de proprietate,<br />
luat in lilelesul de abuz, si nu in acela de a alutissa#, adica de a<br />
vinde, — e impotriva temei noastre. Dar vom vedea imediat ca<br />
Cu toata exclusivitatea noiiunei de proprietate, proprietarul nu<br />
putea abuza de solul sail ; §i ca romanii n'au esitat s restranga<br />
ingradeasca dreptul de proprietate, on de ate on interesul<br />
superior al productiei o cerea.<br />
Asa, <strong>din</strong> timpurile cele mai vechi i pana sub imperil, agricultura<br />
era supraveghiata, la inceput de preoti si mai tarziu de cenzori,<br />
dupa cum ne relateaza Aulu-Gelu i Pliniu: 1 ).<br />
La greci, dreptul de proprietate e deasemenea organizat in vederea<br />
interesului general. Beauchet e in aceasta privinça , foarte documentat:<br />
>. Dar nu e numai atat, caci Beauchet continua (p. 82):<br />
#Statul Ii rezerva dreptul sa reglementeze exploatarea solului,<br />
chiar la parnanturile can nu veneau dela el sau can, cel<br />
pierdusera caracterul lor primitiv de pamanturi concedate>>. Cum<br />
lug in Atica cerealele nu erau nici principala produccie a solului<br />
ei pietros i nici alimentul de capetenie al locuitorilor, reglementarea<br />
se referea la un produs Cu totul altul, la maslini. Asa, de pilda,<br />
1) Veza In aceasta privinta: J. Marquardt — De l'org. fin. chez les Remains,<br />
p. 139; Th. Mommsen — Dr. public romain p. 60; Romische Geschichte,<br />
I., p. 168; Jehring — Op. cit., II, p. 51; Plinin, XVIII, 3, II: Agrum male colere<br />
censiorum pro brum iudicabatur.