DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ECONOMIA ESCEAVAGISTA 39<br />
Modul de imparlire la romani nu ne intereseaza, jar cauza care<br />
i-a determinat sä paraseasca proprietatea colectiva pentru cea individuala<br />
e lard indoiala aceeasi, care a aqionat la toate popoarele:<br />
cata vreme popularcia e restransa i pamantul e nelocuit, nirneni<br />
n'are interes sä-si apropie o parte de pamant, solul standu-i si lard<br />
asta la dispoziOe ; e comunismul pe care Pufendorff 11 caracterizeaza.<br />
atat de bine, cand parnantul e al nitnanui. Din moment insa<br />
ce populaVa se immulteste i oamenii bleep sä-si dispute pamantul,<br />
fiecare are interes sä-si insuseasca o parte <strong>din</strong> pamant i sä-si garanteze<br />
posesia lui cu ajutorul unor reguli de drept mai egoiste,<br />
can reunite la un loc, constituesc tocmai sistemul proprietaiii<br />
individuale. Din clipa aceasta proprietatea se transforma <strong>din</strong> colectiva<br />
tn individuala.<br />
Tot astfel s'au petrecut, fara indoiala, lucrurile si la Roma. Surplusul<br />
de populaiie, care amenir4a proprietatea patriciana, il forma<br />
plebea— care, de altfel a si infrant-o— asezata pe Aventin, alaturi<br />
de urbs quadrata §i afard de Roma, esquiliae, exquiliae, plebea<br />
aceasta, nu facea parte <strong>din</strong> poporul roman. Fustel de Coulanges<br />
arata (La Cite, pp. 277-278) cä intr'o formula de rugaciune, care<br />
se rostea Inca pe vremea rasboaielor punice, se cerea zeilor sä proteguiasca"<br />
poporul si plebea, populo plebeique. Printre alte multe<br />
dovezi, acelas autor arata ca o veche profqie a divinului Marcius,<br />
care traia pe vremea celui de al doilea rasboiu punic si care, dupa<br />
obiceiul prezicatorilor, intrebuirga un limbagiu archaic, desemneaza<br />
un magistrat prin aceste vorbe: ((pretorul, care va judeca<br />
poporul si plebea (Questions, p. 412)*. Plebea aceasta, lipsita de<br />
drepturile cetajenesti si prin urmare si de proprietatel), a triples<br />
sä dea asalt Romei. Luptele ei au durat veacuri lungi, i regele sub<br />
care se pare a se Li petrecut oarecari schimbari in favoarea plebei,<br />
e Ancu-MarOu (Tit. Liviu, I, 33). El incorporeaza Aventinul la<br />
Roma i e aratat de legenda ca aparator al plebei. Deaceea clasa<br />
plebeiana ia denumirea de #poporul lui Ancu*, spre deosebire de<br />
patricieni, can se pretindeau #poporul lui Romulus*. Asa ca, dupd<br />
legenda, romanii se compuneau <strong>din</strong> doua popoare: Rornulique<br />
Ancique gentern.<br />
1) «Intrebuintarea pasunei obstesti si mai cu seama a domeniului public,<br />
era, prin chiar natura ei, un privilegiu al cetqeanului. Dreptul formal excludea<br />
pe plebeu dela intrebuintarea lor (Mommsen Rom. Gesch., I, p. 270)*.