DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 37<br />
Lea posibila recrutarea de sclavi i o proprietate potrivit de rark<br />
pentruck acapararea ei de catre indivizi, sä prezinte un avantaj<br />
In mainile expropriatorului. Deaceea vom considera dreptul roman<br />
<strong>din</strong> clipa inchegarii proprietapi individuale, ash cum vrea sa ne-o<br />
prezinte Fustel de Coulanges.<br />
Cum asupra acestei chestiuni vom avea prilejul sa revenim intr'un<br />
capitol special, sã presupunem deocamdata ca perfect adevarat<br />
ca.' <strong>din</strong> cele mai vechi timpuri, definitia proprietaIii romane<br />
era: jus utendi, Iruendi et abutendi §i sà ne intrebam: cui aparTinea<br />
acest drept absolut de proprietate?<br />
Intregul drept roman raspunde ea cetateanului, care se bucura<br />
de plenitu<strong>din</strong>ea drepturilor civice, rezumate in jus conubiurn, jus<br />
commercium, jus actio §i mai tarzi -a i lactio testamenti, M. I.6 a mai<br />
vorbi si de drepturile politice propriu-zise, cum erau jus sullragii<br />
jus honorum. Strainul era exclus dela aceste drepturi, la Roma<br />
ea si in Grecia. El nu putea poseda nimic si in multe cazuri proprietatea<br />
romana a luat fiinta tocmai <strong>din</strong> aceasta incapacitate a s trainului.<br />
Jehring rezuma aceasta situaIie in urmatoarele cateva cuvinte:<br />
#proprietatea romana— scrie el') — naste <strong>din</strong> exerciVul<br />
forIei romane, impotriva strainului, lipsit de drept*.<br />
Numai cetaIeanul putea, asa dar, stapard veva conform dreptului<br />
civil, ?mum ex jure Quiritium. i facusera romanii <strong>din</strong> dreptul de<br />
proprietate un atribut al cetaleanului, pentru ca avusesera mai<br />
intai grija sà faca <strong>din</strong> dreptul de ceta%ean un monopol al unei<br />
singure caste— un monopol al patricienilor. Numai patricienii,<br />
grupaii in girgi, se bucurau de drepturile cetaienesti si, in adevar,<br />
numai lor le aparTinea proprietatea solului. Dovezi in aceasta privinVa<br />
avem multe, vom cita numai doua, lama pe cele mai concludente<br />
in cauza: la stingerea unei familii, adica in lipsa de mostenitori<br />
testamentari si de agnaii— scrie Mommsen 2)— bunurile<br />
membrului unei gene patriciene treceau la gentilii sãi, ca proprietari<br />
originari ai acestor bunuri. Tot ash, cand se marita o fan.' inlaun7<br />
trul gintei ei, era destul consimOmantul tutorelui pentru a opera<br />
transfertul propriet4ii dotei; cand insa femeia se marita in afara<br />
1) It von Jehring. — L'esprit du droit rornain, Trad. do 0. de Meulenaere,<br />
Ed. 3, Paris, 1886, A. Mareseq, I, p. 232.<br />
2) Mommsen. Droit public romain, T. VI, vol. 1, p. 24.