DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
30<br />
ECONOMIA ESCLAVAGISTA.<br />
dela egoismul si dela rapacitatea capitalului, firesc lucru ar fi fost<br />
ca la cea mai mare putere a capitalului sa corespunda cea mai grea<br />
apasare a muncii. In realitate tnsà fenomenul se prezinta invers.<br />
Capitalul e mai apasator faVa de munca si mai tiranic cand e mai<br />
slab ; si dimpotriva, e aproape nesinrcit de ea, in culmea atotputerniciei<br />
lui.<br />
Situalia aceasta reciproca, jocul acesta de balansare, se datoreaza'<br />
faptului ca raporturile <strong>din</strong>tre capital si munca sunt astfel regulate<br />
de drept, i neegalitalile in asa chip sanctionate de lege, "'neat producTia<br />
sa nu sufere. Mecanismul acesta, regulator al productiei.<br />
consta in a protegui factorul cel mai slab impotriva celui mai<br />
puternic i a-i aduce astfel intr'o situaIie cat mai vecina echilibrului,<br />
singura prielnica producIiei. Deaceea, cand capitalul e slab,<br />
munca trebue apasata, pentru a o aduce, pe calea dreptului, la<br />
nivelul acestuia — i dimpotriva, cand capitalul e puternic, munca<br />
va trebui liberata i ocrotita, pentru a o ridica la aceeasi treapta cu<br />
capitalul. lath dar de ce cand capitalul e slab, el tiranizeaza munca,<br />
jar atunci cand e puternic, munca aproape nu-i simte apasarea.<br />
Asa se explica de ce in Intreaga antichitate, cand capitalul era<br />
abia la inceputurile lui, munca a lost atat de apasata tncat lucratorul<br />
a fost redus la starea de sclavie.<br />
Trebuinta economic, de-a ocroti capitalul slab, a cerut in chip<br />
imperios robia in intreaga antichitate.<br />
Dreptul, ascultand de aceasta nevoie pur economica, a sanc -cionat<br />
robia.<br />
§ 2. — Societatea romana<br />
Dintre toate alcatuirile antice, societatea romana e cea mai caracteristica<br />
pentru studiul economiei esclavagiste, pentruca' pricinele<br />
can i-au dat nastere pretutindeni ; au aqionat asupra Romei<br />
cu o intensitate mult mai mare decat aiurea.<br />
Societatea romana poate sluji drept pilda tipica, in aceasta privinVa.<br />
Dreptul roman, dictat <strong>din</strong> toate madularele lui de trebuinca<br />
economica de-a aservl. munca, e a§a de perfect, asa de simetric, de<br />
logic si de unitar 'Mat pare, nu opera timpului si a unei evoluOuni<br />
incete, ci o conceptie de cabinet, zamislita <strong>din</strong>tr'odata, de un singur<br />
creier omenese, de un creier omenesc perfect logic si admirabil