DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ECONOMIA SALARIATT_ILIJI 295<br />
in natura, corvezile, robia. 0 Tara de servi va fi totdeauna<br />
saraca. Platiçi munca in bani ; rasplata amestecandu-se pichtura<br />
Cu picatura cu munca, Ii indulceste amarul. Fiecare lucrator liber<br />
va valora doi sclavi. Reflexia aceasta s'a prezentat adesea in<br />
aceasta lucrare, dar e atat de dreapta i atat de prielnica ornenirei, ca<br />
nu trebuie sã-rni fie teama Ca o repet prea mult# (Oeuvres, IT, p. 225).<br />
Dach in privinta agriculturii, interesul cel mare era numai pentru<br />
sporirea productiei; in privinta lucrarilor industriale s'a ridicat<br />
acum i o a doua dificultate: pe langa ca era nevoie de-un spor evident<br />
al productiei, apoi immultirea excesivO a populatiei cerea<br />
sh se dea de lucru sutimilor de mu i de oameni, ajunsi muritori de<br />
foame. Or, Cu sistemul corporatiilor aceasta era imposibil. Si atunci<br />
s'a inceput sä se pledeze libertatea muncii. Cum Anglia era mult<br />
mai inaintata, <strong>din</strong> punct de vedere industrial, primele nazuinte<br />
pentru liberarea muncii, s'au facut sinitite acolo. Adam Smith<br />
aphra Cu multa caldura libertatea lucratorului: #Cea mai sfanta<br />
cea mai inviolabila <strong>din</strong> toate propriefatile scrie el — este aceea<br />
a propriei munci, pentru ca ea este izvorul originar al tuturor celorlalte<br />
proprietati. Patrimoniul saracului e puterea si indemanarea<br />
mainilor sale, — a-1 impiedeca sa intrebuinteze aceasta putere<br />
indemanare, In felul cum crede el mai potrivit i , atata vreme cat<br />
nu aduce vre-o vatamare altuia, insenmeaza o violare manifesth<br />
a acestei proprietati primitive. Este o uzurpare strigatoare, atat<br />
a libertatii legitime a lucratorului cat si a libertatii acelora Can ar<br />
fi dispusi sh-r dea de lucru; aceasta insemneaza sa se impiedece,<br />
In acelas timp, pe unul de a putea sa lucreze ceeace vrea, i pe al<br />
douilea de a intrebuinta pe acela care i se pare bun. Se poate cineva<br />
increde Cu toata siguranta in prudenta aceluia care ocupa un lucrator,<br />
pentru a judeca daca acest lucrator merita intrebuiatare, pentru<br />
C h el are destula grija de interesul lui. Aceasta solicitu<strong>din</strong>e, pe care<br />
o ‘afecteaza legiuitorul de-a preveni sa nu se intrebuinteze persoane<br />
incapabile, este, evident, tot atat de absurda pe cat e de opresiva))<br />
(Op. cit., I, p. 160). Si apoi mai departe, Smith arata C impiedecareo<br />
circulatiei muncei e in defavoarea productiei: #Tot ceeace<br />
stanjeneste libera circulatie a muncii, stanjeneste deasemenea cea<br />
a capitalurilor ; cantita tea de fonduri, ce se poate varsa Intio ramura<br />
a comertulni, depinde mult de aceea a cantitalii de munch<br />
ce se pate intrebuinta in ea # (p. 177).