DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
.194<br />
ECONOMIA SALANIATULUI<br />
ora§e, o libertate de fapt, pe care revolucia nu va face decat s'o<br />
consacre *i in drept.<br />
DealtIel, insu§ faptul ca Turgot s'a gandit sa suprime breslele<br />
Inainte de revolucie, dovede§te ea ele devenisera o piedica mare<br />
pentru sporul neincetat al producIiei, necesitat de cre§terea fara<br />
curmare a populnciei.<br />
Adam Smith a relevat acest lueru, nu se poate mai bine: #Statutele<br />
corporqiei scrie el — reguleazA eAte ()data numarul ucenicilor<br />
ce poate avea un maistru §i mai totdeauna numarul anilor<br />
ce trebuie sa dureze ucenicia. Scopul acestor regulamente este de<br />
a restrange concurenla la un numar de indivizi mult mai mic deck,<br />
acela, care ar fi Imbra/i§at acea meserie fafa aceasta restriqie.<br />
Limitarea numarului ucenicilor restrange direct concuren0;<br />
lunga durata a uceniciei o restrange intr'un chip malt mai indirect,<br />
dar nu mai puVin eficace, urcand cheltuelile educaviei industriale*<br />
(Op. cit., I, p. 157). Turgot, pornit dela acela§ punct de vedere,<br />
propane regelui desfiir4area jurandelor, motivand astfel aceasta<br />
propunere: ((Sire, privesc distrugerea jurandelor §i desfiincarea tuturor<br />
piedecilor, pe can acest a§ezarnant le pune industriei §i panii<br />
saraee §i laborioase a supu§ilor Vo§tri, ca una <strong>din</strong> cele mai mani<br />
binefaceri pe care o puteVi harazi poporului Vostru: dupa libertatea<br />
comerIului de grane, aeesta este cel mai mare pas, pe care il are de<br />
facut administracia pentru ameliorarea sau mai bine, pentru regenerarea<br />
regatului. Aceasta a doua operaIie va Ii pentru industrie,<br />
ceiace Intaia a lost pentru agrieultura, en cat va Ii facuta mai curand,<br />
cu atat progresele industriei von marl curand bogaTiile Statului))<br />
(Oeuvres, II, p. 248).<br />
Bentham, de partea lui studiind mijloacele de tsporire a boga-<br />
0.eih, ziee csa ea se poate<br />
I) Prin combaterea prejudecaiilor defavorahile muncii. El merge<br />
pana acolo luck cere desfiinorea prea multelor sarhatori <strong>din</strong><br />
ihrile catolice. i(*i nu trebue§te socotita numai pierderea acestor<br />
dar §i pierderile can rezulta <strong>din</strong> apucaturile vicioase ale<br />
a cestei lern incurajatao;<br />
2) Se spore§te munca, dandu-se ocupqiuni productive anon clase<br />
de oameni, can nu produc nimic, cum sunt delinuO, cer§etorii, soldatii ;<br />
3) Substituiti motivelor coercitive motive atragatoare,<br />
pedeapsa cu rasplata. OboraIi, Cu precaOunele necesare, serviciile