DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
186<br />
ECONOMIA SALARIATULII/<br />
ca un arbore, jar toate asezamintele sociale ca niste ramuri pe can<br />
le nutreste si can ar murl imediat ce s'ar deslipi de el* (Phys., P. 615).<br />
Jar mai departe: #1Noi cautarn sa consolidam dreptul de proprietate,<br />
jar nu sa-I tulburhm ; vederile noastre i interesele noastre comune<br />
sunt de a garanth acest drept in toath plenitu<strong>din</strong>ea lui, in toata intinderea,<br />
pe care o aveh inainte de a ne gandi sa ne intrunirn in societate.<br />
Or, inainte de aceasth reunire, era de eser4a dreptului de<br />
proprietate ca eram cu to -0i de-o potrivh liberi sä tragem <strong>din</strong> el cel<br />
mai mare numar de f oloase ; acest drept, care era in fiecare om in mod<br />
firesc i necesar, independent de voincele arbitrare ale celorlal/i oameni,<br />
nu era limitat, in fiecare <strong>din</strong> noi, deck de necesitatea de-a nu<br />
jigni, in cei1ali, acelas drept i neatarnarea lui* (Id., pp. 614-615).<br />
Dupa ce autorul arata eh dreptul de proprietate, fiind masura<br />
omului, legile privitoare la el nu pot fi cleat acte declarative<br />
de datorii si de drepturi, arata apoi cä libertatea aceasta contribue<br />
la immulprea producciei: ql...umea merge atunci dela sine ; dorino<br />
de-a se bucura i libertatea de-a se bucura, neincetand sä provoace<br />
immulOrea produselor i sporul industriei, ele imprirna intregei so-<br />
o miscare, care devine o ten<strong>din</strong>fa perpetuh catre starea cea<br />
mai buna posibila*. Trecand la libertatea convenciunilor, Mercier<br />
afirma ch ea nu e sterila, 4caci dupa aceste contracte, i presupunAnd<br />
ca toata siguranIa este castigata, cum trebuie sä si fie, propriet4ii<br />
personale si mobiliare a cultivatorilor, ei n'au interes mai mare decat<br />
acela de-a immulII investirile, pentru a immulci productele, deoarece<br />
venitul lor creste in proporlia acestei immul/iri. Asa eh si in aceasta<br />
direc/ie libertatea este germenul abundentib (p. 619).<br />
Vazand cele ce se petrec in jurul lor, cu perceperea salbatica a unor<br />
impozite ruinatoare, fiziocratii au cerut ca impozitul sa nu se puna<br />
asupra capitalului ci numai asupra venitului net. Quesnay, in maxima<br />
V zice: #Impozitul sa nu fie distructiv, sau disproporcionat<br />
CU massa venitului nacional», jar Mercier de la Riviere, ca si induplice<br />
pe rege di nu abuzeze de fiscalitate, ii declara coproprietar al produsului<br />
net al parnanturilor <strong>din</strong> regatul lui, i defineste astfel impozitul:<br />
4(0 por/iune luath <strong>din</strong> veniturile anuale ale unei naliuni, cu scopul<br />
de-a forma veniturile particulare ale suveranului, pentru a-I pune in situgia<br />
de-a suscine sarcinile anuale ale suveranitacii sale* (Phys., p.473).<br />
Teoriile fiziocratilor au fhcut, neaparat, multa valva in Frana ca<br />
si in toate continentului, dar aplicarea lor a lost aproape nula.