DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ECONOMIA SALARIATULUI 183<br />
Statul feudal era atotputernic §i se amesteca, pe calea legei 9i de ordonarge,<br />
in arnanuntele cele mai de pe urrna ale intregei sociale<br />
§i econornice, fisiocraIii osandesc §i interzic once arnestec intre indivizi,<br />
fie pentru cä socotesc acest arnestec ea tulburator al arrnoniei<br />
naturale, fie ca-1 socotesc absolut de prisos. Iata, de altfel, cum se<br />
exprirna, in aceasta priviap, Quesnay in Le droit naturel:<br />
Adesea dreptul legitim restrange dreptul natural, pentru cã legile<br />
oarnenilor nu sunt atat de perfecte ca legile autorului naturii 9i pentru<br />
cá legile urnane sunt ate odata surprinse de motive, pe can raIiunea<br />
luininata nu le recunoa§te adesea ca drept, fapt care obliga apoi inelepciunea<br />
legiuitorilor de-a abroga legi, pe can le-au facut insu9i ei.<br />
ul;irnea legilor contrazicatoare §i absurde, stabilite succesiv, dovedesc<br />
in chip manifest cä legile pozitive, sunt expuse sã se departeze<br />
adesea dela regulele irnutabile ale justiiiei 9i dela or<strong>din</strong>ea naturala,<br />
care e cea mai prielnica societaIii# (Phys., p. 43). Pe de alta parte,<br />
Dupont de Nemours, completand 9i comentand pe d-rul Quesnay,<br />
scrie, in De l'origine et des progres une science nouvelle: Autoritatea<br />
suverana nu este instituita pentru a face legile; caci legile sunt gata<br />
/acute (doutes faites») de mana aceluia, care a creat drepturile §i datoriile.<br />
Legile sociale, statornicite de fiinIa suprerna, prescriu nurnai<br />
pastrarea dreptului de proprietate 9i a libertalii, care nu se poate<br />
desparp de ea. OrdonanIele suveranilor, pe can le nurnirn legi pozitive,<br />
nu trebue sa fie deck acte declarative ale acestor legi esentiale ale or<strong>din</strong>ei<br />
sociale* (Id., p. 347). Jar cu o pagina mai jos, acela§ autor continua:<br />
t(A9adar, ceace se nurne9te puterea legiuitoare, nu poate fi acea de-a<br />
crea ci aceea de-a declare,. Jar in alt opuscul: Maximes du dr.<br />
Quesnay ou résumé de ses principes d'economie sociale, Dupont de<br />
Nemours scrie: oLegile sunt regule de dreptate, de rnorala, de conduita,<br />
utile tuturor 9i fiecaruia. Nici oarnenii 9i nici guvernele nu le<br />
lac 9i nici nu le pot face. Ei le recunosc conforrne raIiunii supreme,<br />
care guverneaza universul ; le declara ; le aduc (tiles portent*) in rnijlocul<br />
societaIii; le prezinta ascultarii oamenilor de bine 9i le aduc<br />
la cuno9tir4a chiar a celor rai. Deaceea se zice aducatori de legi, legislator,<br />
§i culegere de legi aduse (dois porties»), legislatie §i nu s'a<br />
indraznit niciodata sa se zica fa ca tor de legi, legisfactor sau legisfactiune*<br />
(Phys., p. 390).<br />
Ten<strong>din</strong>Ia aceasta de neintervenIie a legiuitorului, a fost concretizata<br />
in formula, devenita celebra, a lui Quesnay, laiseez faire, laissez