DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
166<br />
ECONOMIA SALARIATULUI<br />
càci pe cand precul recoltei lui crestea fara incetare prin micsorarea<br />
puterii de cumparare a banului, renta platita lordului ramanea tot<br />
atat de scoborita ca in momentul rascumpararii ei.<br />
In Franca, dimpotriva, pe langa ca censul era proporcional i deci<br />
variabil, apoi -Caranul era obligat la numeroase prestaCiuni in natura.<br />
Sateanul datora seniorului un anume numar de zile lucratoare pe<br />
an, can cresteau in chip abuziv i fara currnare. El presta, prin urmare,<br />
stapanului sau o munca <strong>din</strong> cc in cc mai scumpa, care nu-i<br />
aducea nirnic ; jar la deficitul acesta produs lui de indatoririle feudale,<br />
se mai a dauga in fiecare an, deficitul mereu n crestere, al impozitelor<br />
tot mai grele si al traiului in necurmata crestere, <strong>din</strong> pricina micsorarii<br />
neincetate a puterii de cumparare a banului.<br />
Ian', in adevar, care era situatia monetara a Europei, in ajunul<br />
Marei revoluciuni: cu incepere dela 1750, ieftenirea banului reincepe<br />
si continua pAna la finele vechiului regim, cu o putere, care aproape<br />
aminteste ceeace se vazuse cu doua secole inainte. Mina Guamaxuato,<br />
<strong>din</strong> Mexic, repeta rninunile de o<strong>din</strong>ioara ale Perului. Produccia de<br />
argint a Mexicului a luat un avant repede, ha ceva mai mult, aceste<br />
mine noui contineau i o proporiie de aur foarte apreciabila, ceiace<br />
le marea in chip unic veniturile, i Mexicul cara zambitoare i imbelsugata,<br />
permiteh intrecinerea minerilor cu cheltuiala mult mai mica<br />
decat in singurata -Cile sterpe ale minei Potosi. Dela 1750 pana la<br />
1789, precul pamantului, a trecut de indoit, cea mai mare parte <strong>din</strong><br />
marfuri s'au urcat cu 40-50 la suta ; salariile singure au rarnas in<br />
urma, fara indoiala, <strong>din</strong> pricina sporului nou de populacie (d'Avenel—<br />
Op. cit., I. p. 31)#.<br />
Aceasta a Lost pricina pentru care situatia caranului francez a fost<br />
mai rea deck, aiurea i deaceea revolucia in Franca a lost mai violenta<br />
decat ori<br />
§ 5. —<br />
Mercantilismul<br />
Principalul era, asa dar, sa se gaseasch bani <strong>din</strong> cc in cc mai mulci<br />
pentru principe. Mijloacele de a-i capata au fost doua: impozitele<br />
si crearea unui regim artificial de atragere si de mencinere in Iara a<br />
metalelor precioase. Sistemele acestea doua, in loc sa-si atinga insa<br />
scopul, l-au.contravenit, dupa cum vom vedea imediat, si au contribuit<br />
la ruina Francei ca si a celorlalte regate.