DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
164 ECONO2dIA SALARIATULUI<br />
dela Roma imperiala pana atunci — Versailles. Si in timp ce raranul<br />
francez murea de foame pe brazda lui, Curtea regala i nobilimea<br />
cheltuiau nebuneste banul adunat, in chip barbar, dela acesti sateni.<br />
tUn stat-major in vacania, timp de un secol si mai bine, in jurul<br />
unui general comandant, care primeste sine salon*— iata cum<br />
caracterizeaz i rezuma TaMe vechiul regim al Fral .lei.<br />
Sumele cheltuite sau aruncate de-a dreptul pe fereastra de rege,<br />
sunt cu adevarat fabuloase:<br />
tPalatul regal a costat 153 milioane, adica aproape 570 milioane<br />
azi*. tLa ducele d'Orleans erau 274 funqiuni, 210 la doamnele palatului,<br />
68 la d-na Elisabeta, 239 la contesa d'Artois, 256 la contesa de<br />
Provence, 496 la regina. Casa civila a Seniorului cuprinde 420 funciar<br />
casa lui militara 179; cea a contelui d'Artois 267, jar casa<br />
lui civila 156. Garda regelui avea 9.050 oameni si costa pe fiecare an<br />
cate 7.681.000 livre. Grajdurile regelui conIineau 1857 cai, 217 trasuri,<br />
can necesitau 1458 oameni, ale caror livrele costau 540 mil lei<br />
pe an. In total, grajdurile regale, au costat, in 1775, suma 4.600.000<br />
livre, jar, in 1787 cifra se urea la 6.200.000. Vanatorile regale costau<br />
1.200.000 lei pe am>. In afara de aceste sume, TaMe citeaza alte cheltueli<br />
de milioane facute anual de curtea regala. Dar toate aceste cheltu-<br />
eli, apar ea absolut ' neinsemnate fa ta de importantele sume pe can<br />
regele le daruia nobilimei sub forma de renta pensiuni: tb-na de<br />
Tallard facut o renta de 115.000 lei anual, <strong>din</strong> locul ei de guvernanta<br />
a copiilor Franpi, pentruca cu fiecare copil, leafa ei crestea<br />
cu 35.000 lei pe an. Ducele de Penthievre ineaseaza, in calitate de<br />
mare-amiral, cate o taxa pe fiecare vas, care intra in porturile Fran%ei,<br />
si a calla venit anual e de 91.484 lei. D-na de Lamballe, intendenta,<br />
inscrisa cu 6.000 lei, primeste in realitate 150.000. Cu un singur foc<br />
de artificii, ducele de Gevres castiga 150.000 livreh. Neaparat, ar Ii<br />
prea Iunga lista tuturor pensiilor i lefurilor platite regimentelor de<br />
sinecuristi dela curte, de aceea renuinam la o insirare inutila i credem<br />
câ e destul sá amintim aici ca murind, Ludovic XIV a lasat o datorie,<br />
In cea mai mare parte flotanta, de peste doua miliarde de franci,<br />
suma uriasa pentru acele vremuri.<br />
Principalul era sa aratam contras -tul intre descriere,a lui La Bruyere<br />
si -traiul dela Curtea regala. Contrastul acesta, credem ea a reiesit,<br />
si el seamana ca don picaturi cu contras-tul <strong>din</strong>tre viaia somptuoasa<br />
ce se ducea la Roma si in Bizan% in elipele caderii imperiului roman,