DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
FUNCTIA <strong>DREPTULUI</strong> 19<br />
rob al ideei de drept, de ce toate clasele legiuitoare, fart nici o exceptie,<br />
s'au opus totdeauna §i pretutindeni la schimbarea unor legiuiri,<br />
vadit invechite §i necorespunzatoare con§tiintei §i intereselor<br />
populare, dar favorabile castei lor? Gibbon relateaza o practica curioasa<br />
§i criminal a locrienilor anticei Grecii, dar in acela§ timp<br />
profund caracteristica pentru ideea ce ne preocupa aici: ca sä-§i asigure<br />
nemodificata legiuirea lui Zaleucus, cu totul favorabila ei, oligarchia<br />
locriana a imaginat obiceiul ca acela care se incumenta<br />
propuna o lege noua, trebuia sã se Infati§eze poporului cu §treangul<br />
de gat. Daca legea cadea, novatorul era spanzurat pe loc.<br />
Edmond Picard 1), vorbind despre aceasta vecinica lupta pentru<br />
shimbarea sistemelor juridice, scrie: diceasta <strong>din</strong>amica agitata a insotit<br />
intreaga istorie. Mai exact, aceasta <strong>din</strong> urma pare a fl formata<br />
<strong>din</strong> cea <strong>din</strong>tai. Jehrina a zis: #Pentru a stabili ca omul e o fiinta<br />
bera, ea' are dreptul la''libertate, au trebuit mai man i sfortari ca pentru<br />
a stabili ca pamantul se invarte§te in jurul soarelui. Si a§a s'a<br />
intamplat pentru toate drepturile, can nu ni se mai discuta azi#.<br />
Gaud dar aceasta e realitatea vie, intelege oricine unde ne poate<br />
duce teoria lui Savigny. A o admite ar insemna sá negam intreaga<br />
realitate a istoriei, cu luptele §i framantarile ei vcinice, ale celor<br />
multi dar slabi, impotriva celor puini dar tan. Ar insemna sa negam<br />
a§a numitele #antagonisme juridico, <strong>din</strong> can e tesuta viata<br />
tuturor p op oarelor.<br />
Dar nu e numai atat. Chiar in rarele parti unde dreptul cutumiar,<br />
obiceiul pamantului, s'a mentinut, el e departe de-a resfrange con-<br />
§tiinta poporului. In Rusia, de pada, unde dreptul acesta e foarte<br />
desvoltat, §i unde chiar tribunalele sunt datoare sä-1 aplice dupa<br />
cererea uneia <strong>din</strong> parti, el e foarte departe de-a reprezenta vointa<br />
colectiva a poporului. Maxim Kovalewsky, unul <strong>din</strong> cei mai buni<br />
cunoscatori ai chestiei sociale, a patriei lui, descrie in felul urmator<br />
chipul in care se aplica obiceiul pamantului taranilor ru§i: disistat<br />
de tarani analfabeti, in chip fatal expu§i inrauririi atotputernicului<br />
stanavoi (politaiul locului), sedus de perspective uuui bac§i§ bogat<br />
<strong>din</strong> partea ca§tigatorului, secretarul tribunalului (valostnot pisar),<br />
care adcsea §i-a facut educatia inteun ora§ vecin §i n'are nici o cu.<br />
no§tinta de obiceiul locului, i§i scrie hotarirea intre doua pahare de<br />
1) Edmond Picard. — Le droit pur, Flammarion, 1912, Paris, p. 209.