DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ECONOMIA SALARIATULUI 145<br />
Or, atat averile manastiresti cat §i clericii erau scutiti de once<br />
dare catre Stat. Atata vreme cat economia naturala dainuia si cat,<br />
prin urmare, societatea n'avea organizaiie capitalista, clerul n'a<br />
lost suparat cu cereri de bani. Imediat insa ce regii incep sä simta<br />
nevoia de bani, ei se adreseaza mai intaiu clerului si incearch sa-1<br />
impuna la dari. Cei <strong>din</strong>tai regi, can au cerut impozit clerului, au<br />
fost, in Anglia Eduard I (1272) si in Frai4a, regele Filip-cel-Frumos,<br />
care se urea pe tron cam la aceia§ epoca, la 1285.<br />
Pe vremea aceia era papa Bonifaciu VIII, care raspunde cererei<br />
de dari a rec,relui Frantei, prin celebra lui hula Clericis laicos (1296),<br />
prin care declara cä eclesiasticii, can vor plati tributul i principii<br />
cari 11 vor cere, fara consim*Antul scaunului apostolic, vor fi<br />
excomunicaii ipso facto (P. Janet — Op. cit., I, pp. 420--421)*.<br />
A urmat apoi o adevarata polemica, intre papa §i rege, care flumete<br />
pe papa #ce fou de Pape)); polemica aceasta s'a incheiat cu<br />
infrangerea definitiva si cu moartea lui Bonifaciu, cu intronarea<br />
papei Clement, care-si stramuta re§e<strong>din</strong>o. la Avignon. Regele Filipcel-Frumos<br />
a desfiinIat atuncior<strong>din</strong>ul Ternplierilor, pe care 1-a pradat<br />
de toate bunurile lui uria§e, depozitate, dupa cum am vazut, in Templu.<br />
In Anglia, lupta a fost mai lunga. Ea a fost dusa de Wyclif, ((care<br />
afirma sus si tare ca nimeni nu poate fi excomunicat de papa. El<br />
nega ci biserica ar aveh dreptul sa stabileasca sau sa apere privilegii<br />
temporale Cu masuri spirituale. El afirma Ca regele §i seniorii<br />
laici pot confisch bunurile bisericii, dach nu se plateau darile<br />
pentru ele, si declara cä clericii trebue sa fie supu§i tribunalelor<br />
civile. Aceasta sfidare indrazneap, i-a adus sprijinul poporului si<br />
al coroanei (Green — Op. cit., I, p. 272)*.<br />
La mijloc nu era numai o chestie pecuniara, ci si problema suprematiei<br />
monarhice. Lupta s'a ispravit cu triumful<br />
Acesta a lost al doilea efect al renasterii monetare. Dar efectele<br />
acestei renasteri nu se opresc aici.<br />
In adevar, prima urmare a immul/irii numerarului, a fost o vadita<br />
crestere a populaiiei. Green arata ca in mijlocul veacului XIV,<br />
in momentul izbucnirii marei epidemii de ciuma (1348), popul4a<br />
se immul/ise in Anglia. Pe continent, fenomenul s'a repetat, in toate<br />
atinse de valul aurului, venit deocamdata <strong>din</strong> Orient.<br />
D'Avenel, desi recunoaste ca e foarte greu sá se pronunce cineva<br />
in cuno§tinp de cauza asupra popula/iei medievale, afirma totu§