140 ECONOMIA SALARIATIMU I ea si sa alunge cuvantul nouei InvaIaturi. Caci odata cu reinvierea econorniei monetare, o prapastie fara fund se deschide intre practica cea de toate zilele a crestinilor §i intre cuvantul Evangheliei. Adevarurile Noului testament devin pur teoretice, jar invajaturile religiei crestine, tree <strong>din</strong> domeniul practicei in cel al inaltei morale. Azi, sub domnia capitalismului, vinta de toate zilele a popoarelor crestine, nu numai ea difera de preceptele religioase, dar e In absoluta contrazicere cu ele, atat e de adevarat ca religia crestina n'a fost in realitate cleat teoria sociala a economiei naturale. Neaparat la inceput, calcarile Evangheliei nu s'au putut face fa tis, cum s'au facut mai tarziu. Deaceea crestinii se abtin deocamdata dela afacerile banesti, de natura sa-i distraga dela dumnezeire, lasandu-le pe seama evreilor, Can ajung sä se specializeze In ele:
ECONOMIA SALARIATTJLUI 141 de banca, atragandu-si astfel, cum vom vedea mai jos, fulgerele regelui Filip-cel-Frumos, care-i confisca uriasele avu%ii, adunate <strong>din</strong> uzura: ((Pana in veacul XIV, lombarzii i evreii, acesti oameni atat de rau vazuti, acesti necre<strong>din</strong>ciosi, au intampinat in calugarii -eavaleri ai Templului, concureaci indernanatici si incercaii. Inteun important memoriu asupra Administratiei financiare a Ternplierilor, pe care 1-a facut sa apara de curand, d. Leopold Delisle a demonstrat cu o abundenra de dovezi decisive, ca faimosul or<strong>din</strong> de cavaleri, percursor sau emul al societaIilor italiene, avusese mult timp in mainile sale o mare parte <strong>din</strong> capitalurile Europei, ca fusese tezaurierul bisericei romane, al multor regi, al principilor si al particularilor, dela Filip-August pana la Filip-cel-Frumos. Tezaurul regelui Fraacei, o parte <strong>din</strong> acela al regelui Angliei sunt lucredirqate, in secolul XIII, Templului <strong>din</strong> Paris si slujeste cateodata acolo drept gaj la imprumuturi, cum a fost de pilda, acela contractat de regele Henric III al Angleterei, pentru suacine cauza. Multe juvaericale, metale pre -cioase, succesiuni in numerar sunt deasemenea depuse in Templu i participa la inviolabilitatea tradiIionala a edificiilor pioase, de care se bucura aceasta cassa de consemnaiiune. Cutare burghez, plecat tn hagialac, remite bunurile sale Templierilor, insarcinaii sa le pastreze, in caz de moarte, pan la majoratul copiilor sal. Geniul administrativ al marilor star4i, a extins in chip formidabil cercul acestor operaii.uni pana la deschiderea a numeroase conturi curente (d'Avenel — Op. cit., I, pp. 108-109)*. Dar nu e numai a -tat, odata cu introducerea monetei, totul incepe sa fie speculat de catre inaltul der. Palatul papal devine un fel de casa de schimb. Alvare Palege, care cunostea palatul papilor la Avignon, 11 descrie astfel: aIntrand adesea in odaia camerierului Prea Sfantului parinte, am vazut acolo bancheri si mese pline de aur, precum i clerici, can numarau si examinau florinii (Brooks Adams, — Op. cit., p. 255)*. Un alt autor, Thorold Rogers, care se ocupa de aceste vremuri, descrie astfel diferitele ipostaze ale papilor: Papii fusesera reformatori, devenisera despap i cazura repede la treapta de negustori de favoruri eclesiasticel)*. 1) Thorold Rogers. — Histoire du travail, etc., Trad. de Castelot, Paris, 1897, -Guillaumin, pp. 217-218.
- Page 1 and 2:
BIBLIOTECA ECONOMICA CONCEPTIA ECON
- Page 3 and 4:
PREFATA LA EDIT IA I-a Ideia de cap
- Page 5 and 6:
a organizatiei economice, s'a resim
- Page 7 and 8:
CAPITOLUL I FUNCTIA DREPTULUI Savig
- Page 9 and 10:
FUNCTIA DREPTULUI 13 aruncata in og
- Page 11 and 12:
FUNCTIA DREPTULUI 15 Dar daca terme
- Page 13 and 14:
FUNCTIA DREPTULUI 17 In Egipt preqi
- Page 15 and 16:
FUNCTIA DREPTULUI 19 rob al ideei d
- Page 17 and 18:
FUNEVA DREPTULUI 21 contra propriet
- Page 19 and 20:
PUNCTIA DREPTULUI 23 drepturi si de
- Page 21 and 22:
FUNCTIA DREPTULUI 25 raporturi de c
- Page 23 and 24:
ECONOMIA ESCLAVA GIST% 27 ocupabile
- Page 25 and 26:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 29 observe in
- Page 27 and 28:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA. 31 organizat
- Page 29 and 30:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 33 Wand anume
- Page 31 and 32:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA. Daca pentru
- Page 33 and 34:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 37 Lea posibi
- Page 35 and 36:
ECONOMIA ESCEAVAGISTA 39 Modul de i
- Page 37 and 38:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 41 atunci, ca
- Page 39 and 40:
ECONOMIA ESCLAVA GISTA 43 hoc inter
- Page 41 and 42:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 45 Cicerone n
- Page 43 and 44:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 47 sclaviei a
- Page 45 and 46:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA. 49 Gustav Sc
- Page 47 and 48:
ECONOMIA ESCLAVA GisTA 51 Trebuinca
- Page 49 and 50:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA. 53 masculini
- Page 51 and 52:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA. 55 era &á t
- Page 53 and 54:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA. 57 dupa cum
- Page 55 and 56:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 59 lucru, ind
- Page 57 and 58:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 61 asupra dre
- Page 59 and 60:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 63 Ciccotti e
- Page 61 and 62:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 65 mai crud&
- Page 63 and 64:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 67 a ramas de
- Page 65 and 66:
ECONOMIA ESCLAVAGISTA 69 provinciei
- Page 67 and 68:
EcoNontu sEtiviLit 71 antichita Cll
- Page 69 and 70:
ECONOMIA SERVILA 73 desvoltat gustu
- Page 71 and 72:
EcoNoisuA sEnvu,A. 75 Roma, toate o
- Page 73 and 74:
ECONOMIA SERVILX 77 In aur, infine
- Page 75 and 76:
ECONOMIA SERVILA 7 9- vesminte, i p
- Page 77 and 78:
ECONOMIA SERVILA 81 invinsi, el sa
- Page 79 and 80:
ECONOMIA SERVILA 83 Asezarea social
- Page 81 and 82:
ECONOMIA SERvI1A 85 de idei in favo
- Page 83 and 84:
ECONOMIA SERVILA 87 epoci intregi;
- Page 85 and 86: ECONOMIA SERVIIA 89* cuvantului Eva
- Page 87 and 88: ECONOMIA SEE -VILA 91 gloate armate
- Page 89 and 90: ECONOMIA SERVILA 93 pe Isus, i nici
- Page 91 and 92: _ECONOMIA SERVILA 44-45; IV, 34))).
- Page 93 and 94: ECONOMIA SERVILA 97 era crestinismu
- Page 95 and 96: ECONOMIA SERviLA 99 departe, aeela
- Page 97 and 98: ECONOMIA SERVILA 101 obligatia colo
- Page 99 and 100: ECONOMIA sEavn.A. 103 sa devina ei
- Page 101 and 102: ECONOMIA S E NIT icX 105 chipui ca
- Page 103 and 104: ECONOMIA SENVILA 107 acelora, can s
- Page 105 and 106: ECONOMIA SERVILA. 109 Dreptul acest
- Page 107 and 108: ECONOMIA SERVILA $i sä nu se cread
- Page 109 and 110: ECONOMIA SERVILA 113 intocmai ca mu
- Page 111 and 112: ECONOMIA SERVIIA arata Karl Bficher
- Page 113 and 114: ECONOMIA SERVILA 117 singura chesti
- Page 115 and 116: ECONOMIA SE RVILA. 119 s'a acordat.
- Page 117 and 118: ECONOMIA SERVILX 121 Or, puterea bi
- Page 119 and 120: ECONOMIA SEE VILA 123 Chris tos, Te
- Page 121 and 122: ECONOMIA SERVILA 125 trai era singu
- Page 123 and 124: ECONOMIA SALARIATULUI 127 cea crest
- Page 125 and 126: ECONOMIA SALARIATULUI 129 in monete
- Page 127 and 128: ECONOMIA SALARIATULUI 131 Pentru de
- Page 129 and 130: 133 — oirnecliu. Uncle erau acest
- Page 131 and 132: ECONOMIA SALA RIA.TUL131 Anal Galb
- Page 133 and 134: ECONOMIA SALARIATULUI 137 sa simta
- Page 135: ECONOMIA SALARIA.TULUI 139 in massa
- Page 139 and 140: ECONQMIA SALARIATULUI 143: papii de
- Page 141 and 142: ECONOMIA SALARIATULUI 145 Or, atat
- Page 143 and 144: EC ONOMIA SALARIATULUI 147 Vom vede
- Page 145 and 146: ECONOMIA SALARIATULUI 149 Taranii,
- Page 147 and 148: ECONOMIA SALARIATULUI 151 exercitii
- Page 149 and 150: ECONOMIA SALARIATULUI 153 n'ar fi r
- Page 151 and 152: ECONOMIA SALARIATULUI 155 Regii, in
- Page 153 and 154: ECONOMIA SALARIATULUI 157 de loc
- Page 155 and 156: ECONOMIA EALARIATULUI 15g Papalitat
- Page 157 and 158: EC,ONOMIA SALARIATULUI 161 departe
- Page 159 and 160: ECONOMIA SALARIATELIII 163 Se recun
- Page 161 and 162: ECONOMIA SALARIATULUI 165 viata miz
- Page 163 and 164: ECONOMIA SALARIATULUI 167 In Frano.
- Page 165 and 166: EcoNomtA SALARIATuLui 169 pamanturi
- Page 167 and 168: ECONOMIA SALARIATULUI 171 paupres p
- Page 169 and 170: ECONOMIA SALARIATULUI 173 In Anglia
- Page 171 and 172: ECONOMIA SALARIATULI5 175 maltratea
- Page 173 and 174: ECONOMIA SALARIATULUI 177 Adam Smit
- Page 175 and 176: ECONOMIA SALARIATULUI 179 Frantei,
- Page 177 and 178: EC ON OMIA SALARIATULIJI 181 steri/
- Page 179 and 180: ECONOMIA SALARIATULUI 183 Statul fe
- Page 181 and 182: ECONOMIA SALARIATULUI 185 scop, ati
- Page 183 and 184: ECONOMIA SALARIATIJIATI 187 Un sing
- Page 185 and 186: ECONOMIA SALARIATULUI 189 la mainem
- Page 187 and 188:
ECONOMIA SALARIATULUI 191 Ba, ceva
- Page 189 and 190:
ECONOMIA SALARIATULCI 193 mania, et
- Page 191 and 192:
ECONOMIA SALARIATT_ILIJI 295 in nat
- Page 193 and 194:
ECONOMIA SALARIATULIJI 197 libertat
- Page 195 and 196:
ECONOMIA. SA.LARIA.TULCI 199 Franta
- Page 197 and 198:
ECONOMIA SALARIATT_TLEI 20r atat el
- Page 199 and 200:
ECONOMIA SALARIATULCI 203 Egoismul
- Page 201 and 202:
ECONOMIA SALARIATULUI 205 marirea p
- Page 203 and 204:
ECONONITA SALARIATULtil 207 a parna
- Page 205 and 206:
ECONOMIA SALABIATULUI 209 Revolutia
- Page 207 and 208:
ECONOMIA SALARIATULUI 211 este evan
- Page 209 and 210:
ECONOMIA SALARIATULEI 213 sh invede
- Page 211 and 212:
ECONOMIA SALARIATULUI 215 celibatar