DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ECONOMIA SALARIATULUI 137<br />
sa simta lipsa metalului pretios. Crize <strong>din</strong> ce in ce mai ingrijitoare<br />
bantuiau atat in insule cat si pe continent. Sistemul bimetalist,<br />
care permitea specula asupra unuia <strong>din</strong> metale, apoi faptul ca se<br />
putea urea in chip arbitrar cursul monetei, facea ca aurul i argintul<br />
sä emigreze cand intr'o -tara, cand in alta, dupa cum ii se ridica<br />
valoarea. Specula aceasta, in jurul metalelor pre0oase i convulsiunele<br />
financiare, la care ele dadeau nastere, erau insa determinate<br />
mai cu seama de scurgerea i dispariOa lor succesiva in Orient.<br />
Determinata de aceasta scurgere a aurului, i face acum aparitia,<br />
pentru prima oara, scoala zisa a buillonistilor, care propavadueste<br />
oprirea exportului de aur. Dar cu toata aceasta proibitiune de export,<br />
pusa in lucrare atat in Franca cat si in Anglia, numerarul devenea<br />
<strong>din</strong> ce in cc mai rar in Europa. La urcarea pe tron a lui Wilhelm<br />
III, lipsa de bani ajunsese atat de mare in Anglia incat mai<br />
multi juvaergii <strong>din</strong> Londra s'au vazut nevo4i sa adreseze Camerii<br />
comunelor o peticie, la 9 Aprilie 1690. Se afirma in ea, ca dupa cercetarile<br />
facute la vama s'au gasit inscrise pentru export, de catre<br />
diversi particulari, 286,102 once de argint in bare si 89,949 dolari<br />
piese de opt, negustorii nu se indoesc ca se va dovedi ca nu numai<br />
compania Indiilor Orientale, dar i negustorii evrei au cumparat<br />
mani. cantita -ti de argint pentru export, ca au dat de fiecare once ate<br />
o pence jumatate peste pretul legal, ceeace a dus, in ultimele as<br />
luni, la topirea multor vase si a multor monete ; nu numai peti/ionarii<br />
au fast paralizati in mestesugul lor, dar nu s'a mai putut bate<br />
nici moneta noua (Shaw. — Op. cit., p. 182))>.<br />
Dar cu toate protestarile negustorilor si ale meseriasilor, cu toate<br />
legile parlamentului i proclamatiile regilor, moneta devenea <strong>din</strong><br />
ce in cc mai rara. Oricat ii s'ar fi urcat valoarea in Anglia si in celelalte<br />
State europene, ca sa rarnana inauntrul lor, puterea ei de cumparare<br />
era infinit mai mare in Indii, si de aceea, cu toata proibirea exportului<br />
de metale, ele se indreptau spre Asia in valuri neintrerupte<br />
cu o impetuozitate aproape fatala. Rezultatul definitiv a fast cel<br />
prevazut. In scurta vreme, Europa sa vazut fara numerar ; stocul el<br />
metalic disparuse inghitit de Orient, intocmai ca i cel al Romei antice.<br />
Solutia se impunea ca ceva logic: cucerirea Indiilor orientale<br />
readucerea in Europa a aurului ascuns acolo.<br />
Franta a incercat aceasta cucerire, dar Anglia a lost sortita sa<br />
dea lovitura cea mare. Cu lupta dela Plassey, 1757, Indiile sunt