DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
133 —<br />
oirnecliu. Uncle erau aceste ramasije ? Am vazut cum Richelieu<br />
pregatise, in fearte mare parte, rolul pe care trebuia sa-1 joace<br />
-fiul stapinului salt. Mo5tenirea pe care o pregatise marele car-<br />
-tlinal era astfel, melt, nu tin alt min1stru sã tyoata succeda<br />
cestui ministru, ci ministrului atot puternic trebuia sa-i sueseeada<br />
regele liber.<br />
In Franja erau doua feluri de provincli, de fed, de tpays , .<br />
iinele se chemau jeri „de electiane", „pays d'election", celeialte<br />
.jeri „de State", „pays d'Etat". Daca se uita cineva bine, vede<br />
ca cele cind (pays d'Etat) erau in legatura cu cuceririle pc<br />
care regalitatea le facuse in anumite momente ale evalui media,<br />
5i pAnA atunef. Deci, provincii cu existenja deosebita, care avu-<br />
:sera <strong>din</strong>astille lor particulate, care, .ptin urniare, se deprinsesera<br />
a funcjiona .autonom, pi dupa anexarea la ferile - regelui Franciei,<br />
ele voiau sa funcjioneze autonom. Erau: Prove*, Burgunclia;<br />
_Languedoc, Artois, Bretania. In jerile t de elecjitme* nu era - nevole<br />
sa se whine un numar de persoane, aparjinind deosebitelor<br />
elase, pentru a hotarl in materie de irnposite ; in provincille de<br />
State trebttiau sa se adune insa aceste 4Etat.$).<br />
ACUM, foarte multa vreme adunarea acestor State provindale<br />
a avut o importanja, si regalitatea a trebuit sa crate anumite<br />
-sentimente, anumite interese locale. 1 3e,vremea Jul Ludovic al<br />
X1V-lea se merge insa <strong>din</strong> ce in ce mai Mull catre anularea<br />
valorii 5i mai tarzitt a formel inse51 a ad,unariler de previncii.<br />
Si iata cum se practica aceasta distrugere a relulai constitutional<br />
-5i politic at adunarii-Cind ea se stringea, se trimeteau nobili<br />
cu influenja, cari deschideau desbaterile, debitind an discurs<br />
mcnit sa. faca a ie4i la iveala drepturile regelui asupra tuturor<br />
-supusilor sal.<br />
Pe de alta parte, clasa nobiliara care rarnasese in provincie<br />
5i aid ml se pare ea sta explicajia alcatuita numai<br />
.<strong>din</strong> ratna5ijile vechil clase nobiliare, pentru ea tot ce este mai<br />
esenjial intrenobili se aduria la Carte, cum se va vedea indata.<br />
ExemPlare mai milli' inzestrate <strong>din</strong> fiecare familie, sau familiile<br />
saracite, in nevoie de bani, de-asupra carora burghesia se<br />
ridica, dobin<strong>din</strong>d o ImportanjA <strong>din</strong> ce in ce mai mare, stau in<br />
-castele sau in capitalele provincie.<br />
Dupk, ce se jinea discursul de rigoare i so spunea obiectul<br />
.adunArii, se puneau in vedere anumite avantagii pentru acei can