DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
122 ECONOMIA SERV ILA<br />
dezolant al Evangheliei jar cre§tinismul a inceput s& capete adep -ci<br />
la Roma. Cand a§ezamintele lum.ii antice s'au distrus pe deantregul,<br />
reu§ita cre§tinismului a fost completa.<br />
Acesta este momentul — materialmente poate cu neputin1,4<br />
de precizat, — al triumfului invaIaturii celei noua.<br />
Dupa cum se vede dar, nici eaderea imperiului roman, §i nici<br />
reu§ita cre§tinismului, nu s'au intamplat <strong>din</strong>tr'o data. Cu cat degradarea<br />
§i decaderea colosului roman inaintau, cu atat cre§tinismul<br />
se apropia mai mult de izbanda lui desavar§ita. Decaderea aceasta<br />
treptata §i ridicarea aceasta inceata, constituesc in realitate diferitele<br />
faze <strong>din</strong> evolutia cre§tinismului — deaici diversitatea con-<br />
cre§tinismului §i aparentele lui contraziceri. Ele se datoreaza<br />
aluviunelor diferitelor epoce, in care a evoluat §i dealungul<br />
arora s'a desvoltat noua credima.<br />
Dar <strong>din</strong> toate aceste faze intermediare, pe noi nu ne intereseaza<br />
cleat epoca cea mare a triumfului definitiv. Ea corespunde Cu<br />
conipleta eadere a imperiului roman, care, in realitate nu e, dupa<br />
cum am vazut mai sus, cleat caderea economiei monetare §i ridicarea<br />
celei naturale.<br />
Cre§tinismul a intrat, Cu alte vorbe, in posesia unui cadavru<br />
economic. El §i-a modelat firea §i structura dupa imprejurarile,<br />
can i-au dat izbanda §i a cautat sa mergina societatea, pe care<br />
urma s'o guvern eze, exact in aceea§ situatie in care o gasise in clipele<br />
triumfului sau — adica in starea de societate bazata pe economia<br />
natural, cu excluderea numerarului §i a traficurilor econornice<br />
de once natura. i, in adevar, cre§tinismul, ie§it <strong>din</strong> fallmentul<br />
roman, stapan pe saracia acestei lumi, s'a straduit s'o men-<br />
%Ma in aceasta saracie. E poate locul sa aplicam aici, fenomenelor<br />
sociale, legea qconstanIei originaro, aplicata de Rene Quinton<br />
fenomenelor fiziologice.<br />
Ten<strong>din</strong>Ia aceasta a bisericii, — devenita acum stapana pe lumea<br />
medievala — de-a mei-gine econornia natural, a dat na§tere fenomenului<br />
cunoscut sub numele de ascetism. El nu ia na§tere odata<br />
cu cre§tinismul, ci mult mai tarziu, adica in clipele cand situalia<br />
economic a a imperiului roman a ajuns atat de rea incat o vial&<br />
normala, cu placerile ei obicinuite, nu se mai putea duce: 4Nirrac,<br />
In pilda lui Christ, nu putea indemna la ascetism ; primilor §i adevaratilor<br />
cre§tini, el le era absolut necunoscut ; chiar 200 ani dupa