DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
108<br />
ECONOMIA SERVILA.<br />
reusit in cele <strong>din</strong> urma sa le faca i ereditare 1), cum vom vedea<br />
aceasta mai la vale.<br />
Iata dar ca atat colonatul cat i beneficiul, pe langa ca erau mijloace<br />
de plata in natura a pamantului, a muncii agricole ca §i a<br />
functiei indeplinita in Stat, apoi ele au creat intreaga ierarhie sociala,<br />
tot sistemul feudal, ca i dreptul adecvat lui.<br />
§ 6. — F amilia<br />
Dar nu numai dreptul de proprietate s'a transformat sub imboldul<br />
noilor nevoi economice. Familia a incercat deasemenea schimbari<br />
profunde in constitutia ei. Pe cand in antichitate familia patriarhala<br />
era o cetate inchisa, care nu cunostea deck un singur sef atotputernic,<br />
in Veacul de mijloc, paterfamilias pierde multe <strong>din</strong> drepturile<br />
lui absolute.<br />
Familia medieval a ia infatisarea intregei societati deatunci<br />
se transforma intr'o organizatie, in care dreptul de nastere i oranduirea<br />
ierarhica, iau locul vointei arbitrare a patriarhului. Edouard<br />
Laboulaye in celebrul sau studiu citat mai sus, caracterizeaza<br />
astfel familia medievala: q0ricat de mare e puterea sefului, aceasta<br />
putere nu mai este baza familiei ; toate drepturile pureed dela<br />
nastere si dela sange; nici casa' toria, nici emanciparea nu fac pe<br />
copil s piarda privilegiile pe cari le are dela natura ; i departe<br />
de a favoriza arbitrarul sefului, permitandu-i sa dispuria de averea<br />
lui dupa plac, legile germanice dau copiilor un drept actual asupra<br />
bunurilor parinte§ti; un drept ce s'ar putea asemul, lard a comite<br />
vreo greseala, drepturilor unui coproprietor. Tatal nu numai ca<br />
e inut sa lase copiilor bunurile familiei, les propres, cum au fost<br />
numite mai tarziu, dar chiar In via Va. fiind, el nu le poate instraina<br />
fara consimtimantul viitorilor sai mostenitori; atata putere are legatura<br />
sfanta a nasterei (Op. cit., pp. 77-78)*.<br />
Incheierea, cam sentimental a lui Laboulaye, nu-si prea avea<br />
locul aici. Nu degatura sfanta a nasterii* opria pe tatal sa-§i<br />
instraineze averea fara stiinta mo§tenitorilor sâi, ci insas natura<br />
dreptului pe care tatal II avea asupra averii lui, avere care in Veacul<br />
de mijloc nu putea fi cleat<br />
1) Henri Pirenne. — Les anciennes dernocraties des Pays-Bas, Paris, 1910,<br />
E. Flannnarion, p. 158.