DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
DREPTULUI - Biblioteca Universitatii din Craiova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
104'<br />
ECONOMIA SERVIIi<br />
iobag; jar, pe de alta parte, producIia fiind asigurata prin chiar<br />
aceasta lipire a lucratorului de pamant, proprieta tea absoluta a<br />
solului a putut scapa <strong>din</strong> mainile stapanului, in favoarea muncitorului.<br />
Si ca dovada ea a§a este, e in primul loc faptul ca iobagul are<br />
un drept ereditar asupra bucaIii de pamant cultivata de el. Patronul<br />
nu-I poate goni <strong>din</strong> hotarul lui, sub nici un motiv, restric/ie<br />
care §tirbe9te pana la anihilare dreptul absolut de proprietate.<br />
Dar ni se va zice ca seniorul are dreptul sä vanda pamantul impreuna<br />
cu colonii de pe el, §i prin urmare iata cea mai bung dovada<br />
ca patronul este stapanul pamantului ca §i al iobagilor de pe<br />
a cest pamant.<br />
Paul Lacombe, in combaterea lui F. de Coulanges §i a lui See,<br />
aduce o serie de argumente, menite s dovedeasca pang la evideMa<br />
fa19itatea acestei teorii. In adevar, patronul nu avea nici un drept<br />
altul, asupra pamantului lucrat de coloni, in afara de drepturile<br />
anume consacrate lui de obiceiuri. Incercarile repetate ale patronilor<br />
de a-§i obera colonii, s'au izbit pretutindeni §i totdeauna de<br />
ceeace cansacrase vremea.<br />
Patronul vanzand pe coloni, §i deci implicit pamantul lucrat<br />
de ei, nu cedeaza cumparatorului, separat, nici un drept asupra<br />
solului, precum nici un drept deosebit asupra servului, ci numai<br />
dreptul de-a incasa redevei4e1e, parte agrariae, datorite lui de catre<br />
coloni. Fustel de Coulanges citeaza acte <strong>din</strong> can reiese ca se vinde,<br />
se doneaza sau se lasa prin testament, #cutare vila cu colonii de<br />
pe ea)) sau chiar #cu veniturile colonilor (L'Alleu, p. 357)*, §i incearca<br />
sa dovedeasca ca de vreme ce se specific a anume ca se cedeaza<br />
#cu colonii de pe ea*, vila s'ar fi putut ceda §i far caloni. Dar teoria<br />
aceasta a lui Fustel de Coulanges e imediat contrazisa de alte fapte<br />
(Id., p. 376) citate tot de el: #vedem adesea— scrie acest autor —<br />
cà un donator, in lac sa zica cä darue§te mansa, -scrie ca da pe cutare<br />
gerv. Vadit, mansa §i servul sunt atat de lipite una de celalalt,<br />
ca e indifefent de-a se da mansa sau servul; una atragea pe cela-<br />
Apoi, a§a fiind, nici mansa nici vila nu puteau Ii vandute<br />
fara servi. Or, asta este esenIa servagiului, care face pe lucratorul<br />
agricol sa depinda nu de stapan, ci de pamant.<br />
Iar ca dovada ca a§a este, se citeaza acte prin can patronul vinde<br />
jumataIi de colon (Lacombe, p. 299). Or, nimeni nu-§i poate in-