Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
80<br />
• Foişorul din Parcul Aleei unde cântă vara Fanfara Militară,<br />
• Monumentul eroilor francezi din primul război mondial ridicat in anul 1919;<br />
• Biserica Sf. Nicolae şi biserica grecească cu frescele lor,<br />
• Catedrala „Adormirea Maicii Domnului”- construită între anii 1847-1851 în<br />
stil bizantin, deţinătoare a unei importante colecţii de icoane pe lemn şi<br />
obiecte de cult din lemn,<br />
• Ruinele cetăţii vechi şi portul <strong>Giurgiu</strong>,<br />
• Palatul Navigaţiei Fluviale Române (clădirea Căpităniei Portului), construit<br />
între anii 1939-1945, după planurile arhitectului Petre Antonescu.<br />
6.2. Principalele obiective turisticeDeşi o regiune tipic de câmpie, care s-ar<br />
părea că nu este înzestrată din punct de vedere turistic, judeţul <strong>Giurgiu</strong> dispune<br />
totuşi de un potenţial turistic important şi variat.<br />
În judeţul <strong>Giurgiu</strong> se găsesc numeroase vestigii care atestă dezvoltarea vieţii<br />
sociale şi culturale pe aceste meleaguri din cele mai vechi timpuri. Săpăturile<br />
arheologice au scos la iveală urme materiale din paleolitic şi neolitic. Pe teritoriul<br />
judeţului sunt multe locuri istorice, popasuri necesare pentru a cunoaşte trecutul de<br />
luptă al poporului nostru pentru neatârnarea ţării precum şi cultura acestor<br />
meleaguri.<br />
Rezervaţia din pădurea Comana este monument<br />
al naturii, un paradis al faunei şi florei specifice<br />
Câmpiei Dunării. Unicitatea rezervaţiei este<br />
datorată existenţei bujorului românesc, în luna mai<br />
desfăşurându-se „Sărbătoarea Bujorului”.<br />
Cel mai de seamă monument din această zonă<br />
este mânăstirea Comana construită în anul 1462<br />
de Vlad Ţepeş şi refăcută de Radu Şerban<br />
Basarab în anii 1588-1589.<br />
La Călugăreni, localitate istorică al cărei nume a depăşit de mult graniţele ţării, se<br />
poate vizita podul de peste Neajlov, reconstituit în anii 1934-1935 în cinstea victoriei<br />
asupra turcilor. El are la capete 4 efigii de bronz reprezentând capul lui Mihai<br />
Viteazul şi stema ţării din acea vreme. Tot la Călugăreni este crucea lui Mihai<br />
monument ridicat în anul 1993 cu prilejul sărbătoririi a 400 ani de la urcarea pe<br />
tronul Ţării Româneşti a lui Mihai Viteazul.<br />
Cetatea <strong>Giurgiu</strong> ridicata în secolul XIV de catre o colonie genoveza, la unul dintre<br />
vadurile cele mai favorabile trecerii Dunarii de Jos. Asertiunea se baza pe supozitia<br />
ca numele ar fi fost un derivat de la sfântul patron al Genovei San Giorgio. S-a<br />
stabilit ulterior ca afirmatia este nefondata, iar N. A. Constantinescu a propus<br />
derivarea numelui de la "un întemeietor de sat cu numele de Jurj, Giurge sau<br />
<strong>Giurgiu</strong>"<br />
Ansamblul arhitectural Udrişte, alcatuit din Biserica “Sfânta Treime” si “Sfintii<br />
Arhangheli Mihail si Gavriil”, “Casa de Piatra” si „Casa Stolojan”. Ctitorite de familia<br />
Nasturel în perioada epocii lui Matei Basarab, formând unul din cele mai însemnate<br />
ansambluri ce ne parvin din aceasta perioada. Biserica,este zidita din temelie, pe<br />
locul unei biserici mai mici de lemn, de principesa Elina, sotia domnitorului Matei<br />
Basarab, cu sprijinul fratilor sai, Cazan si Udriste Nasturel, pe pamântul familiei