Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Anexa - Consiliul Judeţean Giurgiu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
68<br />
5.2. Transportul naval<br />
Sursa: GEA Strategy & Consulting, Port <strong>Giurgiu</strong>, 2008<br />
Primul element de infrastructură rutieră de o importanţă majoră peste Dunăre către<br />
Bulgaria, principala cale transeuropeană către România este podul peste Dunăre,<br />
Podul Prieteniei. Punctul de trecere a frontierei cu Bulgaria la <strong>Giurgiu</strong> – Ruse are un<br />
avantaj aparte, constituit de podul rutier-feroviar existent. Această ieşire la Dunăre este<br />
un punct geostrategic important pentru România, prin acest punct realizându-se una din<br />
legăturile principale ale Vestului Europei cu Orientul Apropiat.<br />
Portul <strong>Giurgiu</strong> poate deveni o alternativă mai eficiente, prin costuri şi impact asupra<br />
mediului, pentru transportul de mărfuri. Această variantă ar veni şi în ajutorul portului<br />
din Constanţa, extrem de aglomerat în prezent. Traficul de mărfuri care se realizează în<br />
prezent pe traseul Constanţa-Bucureşti pe autostradă ar fi suplinit prin transportul<br />
mărfurilor pe Dunăre în port <strong>Giurgiu</strong>. Următoarea verigă care ar completa circuitul ar fi<br />
tranzitul rutier al mărfurilor pe traseul <strong>Giurgiu</strong>-Bucureşti.<br />
O primă problemă în realizarea unui asemenea circuit ar fi capacitatea redusă a<br />
infrastructurii rutiere a judeţului <strong>Giurgiu</strong>, datorată gradului redus de modernizare a<br />
infrastructurii portuare. O a doua componentă neconformă este capacitatea<br />
redusă de trafic a portului de la <strong>Giurgiu</strong>.<br />
Un alt element strategic important este includerea portului de la <strong>Giurgiu</strong> în<br />
reţeaua europeană de transport prin coridorul pan-european VII.<br />
Principalele activităţi ale portului din <strong>Giurgiu</strong> sunt reprezentate de activităţi de<br />
operare a navelor (încărcare-descărcare, depozitare etc.), precum şi de<br />
operaţiuni auxiliare activităţii de transport. Portul din <strong>Giurgiu</strong> oferă servicii şi<br />
facilităţi navelor care staţionează, servicii de alimentare cu energie, cu apă,<br />
preluare deşeuri menajere şi de hidrocarburi.<br />
Întins pe o suprafaţă de 9000m², portul <strong>Giurgiu</strong> are o activitate de trafic de mărfuri<br />
şi de persoane neegalat de porturile fluviale din România. Chiar o viitoare<br />
deschidere a portului de la Calafat nu ar constitui o concurenţă pentru acest<br />
punct important de trecere la Dunăre.<br />
Trafic de mărfuri<br />
Capacitatea tehnică de trafic a portului de mărfuri este însă redusă în comparaţie<br />
cu portul din Constanţa, astfel încât portul <strong>Giurgiu</strong> nu ar putea constitui un punct<br />
de acostare a navelor de mărfuri care vin din portul Constanţa pentru că aceste<br />
transporturi sunt transporturi în containere şi necesită condiţii speciale de<br />
manipulare pe care, pentru moment, portul <strong>Giurgiu</strong> nu le poate asigura. Dintre<br />
aceste impedimente, amintim faptul că lungimea cheiului nu e suficient de mare;<br />
adâncimea trebuie să fie de minimum 150 m iar în prezent este de 2,5m.; timpul<br />
de aşteptare pentru manipularea containerelor este prea mare ( 11 zile în loc de<br />
5 zile, cât trebuie să se aştepte în mod normal) 18 , etc..<br />
18 Sursa de date: CN APDF <strong>Giurgiu</strong>